Lausunnonantaja : 
Järviradio Oy
Kiertotie 5 
62900 Alajärvi

Liikenne- ja viestintäministeriö
PL 31
00023 Valtioneuvosto
kirjaamo@lvm.fi

Asia: Lausunto (Tietoyhteiskuntakaari LVM059:00/2011)

Liikenne- ja viestintäministeriö valmistelee hallitusohjelman mukaista Tietoyhteiskuntakaarta, johon on tarkoitus koota varsin laaja viestintää ja tietoyhteiskunnan palvelujen tarjontaa koskeva säädöskokonaisuus.
Valmistelu on ollut varsin vuorovaikutteinen sidosryhmien kanssa. 
Järviradio Oy haluaa omalta osaltaan osallistua säädöskokonaisuuden valmisteluun lausumalla omia näkemyksiään luonnosvaiheessa olevasta ao. hallituksen tulevasta esityksestä. Järviradio Oy:n lausunto keskittyy ainoastaan niihin linjauksiin, jotka luonnoksessa koskettavat pienehköjä todellisia paikallisradioita niin kaupallisen viestinnän kuin lyhytaikaisten radiolupien myöntämisen suhteen.
Järviradio Oy kiinnittää erityistä huomiota lakiehdotuksen 33, 39 ja 213 pykäliin, joiden mahdollinen voimaantulo vaarantaisi tulevaisuudessa monen todellisen paikallisradion toimintamahdollisuuden ja olisi vastoin eduskunnan yksimielisesti hyväksymän kirjelmän 32/2012 vp 5-kohdan kannanottoa, jossa korostetaan hiipuneen paikallisradiotoiminnan elvyttämistä ja kehittämistä. 
Järviradio Oy on koko toimintansa ajan pyrkinyt toteuttamaan alkuperäistä paikallisradioideaa. Ohjelmat ovat olleet ja ovat edelleen toimituksellisia ja usein ns. kontaktiohjelmia. Kuuluvuusalueen lukuisat seurakunnat ja yhteisöt käyttävät Järviradion ohjelma-aikaa omien tapahtumiensa radiointiin. Sen seurauksena radio on erittäin kuunneltu ja suosittu kuuluvuusalueellaan. Käsityksemme mukaan jopa yleisradio on lähtenyt plagioimaan joitakin kehittämiämme ideoita kontaktiohjelmistamme.
Olemme pyrkineet toteuttamaan kuuntelijoittemme toiveita. Sen johdosta olemme hakeneet viestintävirastolta lyhytaikaisia radiolupia tyydyttääksemme lähinnä peruskuuluvuusalueeltamme muuttaneiden potentiaalisten kuuntelijoidemme esittämiä toiveita mm. kotipaikkakunniltaan olevien paikallisuutisten välittämisessä. Tässä lienee eräs syy radiomme suosioon ja kuuntelijatyytyväisyyteen, joka on useissa puolueettomissa mittauksissa todettu.
Edellä olevan johdosta emme voi hyväksyä lakiluonnoksen 39 pykälän 5 momentissa olevaa esitystä siitä, että toiminnanharjoittajalle, jolle on myönnetty radiolupa 33 §:n 2 momentissa tarkoitettuun enintään kolme kuukautta kestävään toimintaan, voidaan myöntää uusi radiolupa aikaisintaan kahden kuukauden kuluttua edellisen luvan päättymisestä.  Tämä vähintään kahden kuukauden tauko ohjelman lähettämisessä vaarantaa käsityksemme mukaan jopa perustuslain takaaman sananvapauden niiden potentiaalisten Järviradion kuuntelijoiden osalta, jotka haluaisivat kuunnella entisen kotipaikkakuntansa paikallisia uutisia. Nykyinen käytäntö on ollut toimiva eikä ole käsityksemme mukaan millään muodoin todellisuudessa vaarantanut suurten viestintäkonsernien toimintamahdollisuuksia. Kyseessähän on todellisuudessa perinteisen paikallisradion alkuperäisestä toimintaperiaatteesta eli paikallisten uutisten lähettämisestä henkilöille, jotka ovat niistä kiinnostuneita ja esimerkiksi lähtöisin ao. alueelta ja haluavat tuoreita tietoja synnyinseuduiltaan. Kyseinen toimilupajaksojen välinen lupakielto tuli poistaa lakiesityksestä.
Lakiehdotuksen 213 pykälän 3 momentti on kokonaisuudessaan järkyttävä ja osoittaa mielestämme vain sen, että jotkin tahot ovat onnistuneet ns. lobbauksessaan täydellisesti. 
Esityshän tarkoittaa käytännössä sitä, että lyhytaikaisia toimilupia ei voida hakea, koska ao. ohjelmia koskee mainos- ja sponsorointikielto.  Kaikkihan ymmärtävät sen, että jos ohjelmia ei voida millään muotoa taloudellisesti kustantaa, ei niitä myöskään voida tehdä! Tämähän tarkoittaisi käytännössä, että nekin ns. pienet alkuperäisessä paikallisradiotarkoituksessa aloittaneet ja vielä toimintaansa harjoittavat paikallisradiot joutuisivat lopettamaan toimintansa taloudellisten resurssien riittämättömyyden johdosta.  Uusista toimialalle pyrkivistä puhumattakaan. Tätä ei eduskunta varmasti tarkoittanut kirjelmässään 32/2012 vp, kun se korosti paikallisradiotoiminnan elvyttämistä ja kehittämistä.      
Nykytilanteeseen olemme käsityksemme mukaan joutuneet Valtioneuvoston useamman viime vuoden aikana harjoittaman radiolupapolitiikan johdosta.  Lupia on pääasiassa myönnetty suurille mediataloille ja ylikansallisille radiomedioille. 
Omilla aika suppeilla alueilla toimivat pienet paikallisradiot, joiden lähetysteho on pääasiassa korkeimmillaan 50 w, eivät ole juurikaan saaneet valtioneuvostolta hakemiaan pienehköjä toimilupalaajennuksia. Tämän johdosta nämä pienet paikallisradiot ovat joutuneet turvautumaan lyhytaikaisiin teknisiin radiolupiin, joiden turvin ne ovat pystyneet toistaiseksi toteuttamaan alkuperäistä paikallisradioideaa.  Sitä alkuperäistä paikallisradioideaahan eivät valitettavasti käsityksemme mukaan nämä lupia saaneet mediakonsernien ja ylikansallisten radiokeskittymien ”paikallisradiot” käytännössä toteuta.
Valitettavasti myös paikallisradioiden etujärjestö on kääntänyt selkänsä alkuperäisiä paikallisradioita vastaan ja liittynyt kannanotoissaan tähän suurten kaupallisten radioiden rintamaan. Onko suuri raha syrjäyttänyt alkuperäisen paikallisradioidean?
Edellä olevan perusteella Järviradio Oy esittää ja toivoo, että lakiluonnoksessa olevan 39 pykälän 5 momentista poistetaan esitettyjen lyhytaikaisten radiolupien välinen esitetty kahden kuukauden toimilupajaksojen välinen katkos ja että luonnoksen 213 pykälän 3 momentissa esitetty kaupallisen viestinnän kielto lyhytaikaisessa radiotoiminnassa, jota harjoitetaan pelkästään Valtioneuvoston myöntävän luvan nojalla, poistetaan. 
Näillä pienillä muutoksilla lakiehdotukseen voitaisiin käsityksemme mukaan eduskunnan kirjelmän 32/2012 vp 5–kohdan esittämä kannanotto paikallisradiotoiminnan elvyttämiseen ja kehittämiseen ainakin osittain toivoa toteutuvan.  Lakiesityksen 39 ja 213 pykälät toteutuessaan veisivät pieniltä paikallisradioiden alkuperäisideologiaa toteuttavilta radioilta loputkin jäljellä olevat vähäiset toimintamahdollisuudet. 
Alajärvellä 12.05.2013
Järviradio Oy
Markku Mäenpää
toimitusjohtaja