SISÄASIAINMINISTERIÖ
15.2.2007	SM-2007-3708/Ri-0
Oikeusministeriö
1 9. ei'L, 'iiiCts
C34¼/6 kirjeenne 21.12.2006
LAUSUNTO RANGAISTUSMÄÄRÄYS- JA RIKESAKKODUDISTUSTA KOSKEVASTA TYÖRYHMÄMIETINNÖSTÄ

Yleistä
Sisäasiainministeriö pitää uudistusta sinällään kannatettavana, koska sakko- ja rikesakkomenettelyn yhdenmukaistamisella parannetaan kansalaisten perusoikeuksien toteutumista. Ministeriö kannattaa lähtökohtaisesti myös sitä, että uudessa summaarisessa menettelyssä käytettäisiin vain yhtä lomaketta. Ehdotuksen muita hyviä puolia ovat lisäksi tämän hetkisten menettelyiden yhdenmukaistaminen sekä virheiden korjaamismandollisuuden lisääminen ns. itseoikaisuna.

Poliisin toimiala
Ehdotuksessa muutettaviin liitelakeihin kuuluvat poliisin toimialalta muun muassa henkilötietojen käsittelystä poliisitoimessa annetun lain (761/2003) ja ajoneuvojen siirtämisestä ja romuajoneuvojen hävittämisestä annetun lain (151/1975) muuttaminen. Ministeriön poliisiosastolla on käynnissä näiden lakien kokonaisuudistukset. Henkilötietojen käsittelystä poliisitoimessa annetun lain muuttamista valmistelevan työryhmän määräaika päättyy 30.6.2007 ja ajoneuvojen siirtämisestä ja romuajoneuvojen hävittämisestä annetun lain kokonaisuudistusta valmistelevan työryhmän määräaika päättyy 31.12.2007 kuitenkin siten, että luonnos hallituksen esitykseksi olisi valmis viimeistään 30.6.2007 mennessä.
Sisäasiainministeriö tuo tässä yhteydessä esiin myös sen, että ministeriö on jo aiemmin esittänyt pysäköintivirhemaksulainsäädännön kokonaisuudistamista. Tämä uudistus olisi tarkoituksenmukaisinta toteuttaa rikesakko- ja rangaistusmääräysmenettelyn uudistuksen yhteydessä tai sen jälkeen. Ministeriön näkemyksen mukaan pysäköintivirhemaksun suuruutta tulisi tarkastella suhteessa rikesakkomääriin. Pysäköintivirhemaksulainsäädännön kokonaisuudistuksen käynnistämistä rikesakko- ja rangaistusmääräysmenettelylakien uudistuksen yhteydessä on edellyttänyt myös eduskunnan liikenne- ja viestintävaliokunta 2.12.2005 antamassaan mietinnössä (LiVM 29/2005 vp), joka koski hallituksen esitystä laiksi pysäköintivirhemaksusta annetun lain 7 §:n muuttamisesta (HE 168/2005 vp).
Postiosoite	Kayntiosoite	Puhelin	Faksi	
PL 26	Kirkkokatu 12	Vaihde (09) 16001	(09) 160 42520	
00023 VALTIONEUVOSTO	HELSINKI	Sahköposti:
etunimi.sukunimi@intermin.fi		

SISÄASIAINMINISTERIÖ	2

Maksamatta jätettyjen sakkojen muuntamatta jättäminen ja sitä kautta sakko-vankien määrän vähentäminen on tarkoituksenmukaista pelkästään siitä johtuen, että varallisuusrangaistusta ei ole tarkoitettu vankeusrangaistukseksi, johon sakon muunto tosiasiallisesti johtaa. Myöskään taloudellisista näkökohdista katsottuna sakkovankien suurta määrää ei voida pitää tarkoituksenmukaisena, sillä vankeinhoitolaitoksen lisäksi sakon muuntoprosessi aiheuttaa kustannuksia useille viranomaisille. Usein esimerkiksi sakon muuntoon haastettavaa henkilöä ei tavoiteta ilman etsintäkuulutusta.

Jo toteutuneista rangaistusmääräys- ja rikesakkomenettelyn muutoksista ja nyt esitytetyistä uudistuksista seuraa kuitenkin se, että joidenkin rikoksentekijöiden osalta sääntelyn erityispreventiiviset vaikutukset heikkenevät. Tällaisia henkilöitä voivat olla ainakin sellaiset ulkomaalaiset henkilöt, jotka saavat Suomessa tekemästään rikoksesta sakkorangaistuksen, jota he eivät kuitenkaan koskaan maksa. Sakkoa ei voida myöskään periä, koska kansallisen ulosottoviranomaisen toimet eivät ulotu kyseisen henkilön kotimaahan, jossa ulosmittauskelpoinen omaisuus tosiasiallisesti sijaitsee.

Sakkorangaistuksen erityispreventiiviset vaikutukset voivat vähetä myös joidenkin niin sanottujen taparikollisten osalta, jotka syyllistyvät toistuvasti yksittäisiin rikoksiin, kuten esimerkiksi näpistyksiin. Sääntely saattaisi vaikuttaa edelleen asianomistajiin, kuten esimerkiksi näpistyksen kohteena oleviin kauppiaisiin. Kauppias saattaa aikaisempaa useammin kieltäytyä rangaistus-määräyksen antamisesta heti tapahtumapaikalla, mikäli hän tietää, ettei kyseistä sakkorangaistusta voida muuttaa vankeudeksi. Tällöin kauppias voikin pitää tarkoituksenmukaisempana ratkaisuna asian tuomioistuinkäsittelyyn saattamista, jotta rikoksesta epäillylle tulisi tosiasiallinen rangaistus. Tällainen voi olla esimerkiksi se, että tuomioistuimen antama sakkorangaistus voidaan muuttaa vankeudeksi tuloksettomien ulosottotoimien jälkeen.

Lisäksi on huomioitava, että uhka sakon muuntamisesta vankeudeksi lisää myös henkilön halua maksaa sakko. Vaikkei sakkoa ole saatu perittyä ulosottotoimin, tosiasiallisesti sakkoja kuitenkin maksetaan vapaaehtoisesti viimeistään siinä vaiheessa kun henkilö otetaan kiinni muuntorangaistuksen suorittamista varten. Muuntouhkan poistuminen vähentäisi entisestään näiden henkilöiden maksuhalukkuutta.

Ministeriö toteaa edellä mainittuun liittyen yhteenvetona, että vaikka sakko-rangaistuksen muunnon ja sakkovankien määrän vähentäminen ovat tarkoituksenmukaisia tavoitteita, tulisi niihin pyrkiä siten, ettei tiettyjen ryhmien osalta poistuisi rikosoikeudellinen tai muu seuraamus kokonaisuudessaan. Sakkorangaistuksen muunnon rinnalle tulisikin harkita vaihtoehtoisia seuraamuksia, kuten esimerkiksi yhdyskuntapalvelun käytön laajentamista tai hoitoonohjausta tiettyjen henkilöiden osalta.

Muutokset poliisin tietojärjestelmiin

Ehdotetuista säädösmuutoksista aiheutuisi poliisin tietojärjestelmiin (Poliisi-asiain tietojärjestelmä PATJA, Poliisin kenttäjohtojärjestelmä POKE ja automaattisen liikennevalvonnan toimisto-ohjelma LVS) merkittäviä muutoksia. Lisäksi suunnitteilla olevaan rangaistusmääräyssovellukseen (RM) tehtävät
muutokset aiheuttavat todennäköisesti lisävaatimuksia myös poliisin tietojär-

SISÄASIAINMINISTERIÖ	3

jestelmille. Tässä vaiheessa tarkempia työmääriä ja kustannusvaikutuksia ei ole mandollista arvioida. Lisävaikeutena on vielä se, että Poliisin tietohallintokeskuksen resurssit ovat riittämättömät ottaen huomioon sen muut toteutettavat hankkeet. Mikäli on tarkoitus, että säädökset saatettaisiin voimaan jo heti vuoden 2009 alusta, merkitsisi se sitä, että ohjelmistomuutosten määrittely ja suunnittelu olisi aloitettava vuoden 2008 alussa. Ohjelmistojen tulisi olla toteutettuina ja testattuina kouluttamista varten viimeistään elokuussa 2008. Edellä mainitut muutostyöt edellyttävät erillistä rahoitusta poliisin käyttöön.

Muita huomioita

Rikkomuksesta epäillyltä edellytettävä suostumus ja nykymuotoisesta vastustusmenettelystä pääosin luopuminen ovat ministeriön näkemyksen mukaan ongelmallisia. Epäkohtana on pidettävä sitä, että asia menee rikosprosessissa eteenpäin ilman epäillyn aktiivista toimenpidettä, vaikka tämä ehdotuksessa tuodaan esille parannusehdotuksena nykyiseen asiakasvetoiseen malliin nähden. Onkin pelättävissä, että seuraamus jätetään maksamatta enemmänkin täytäntöönpanon lykkäytymisen kuin itse teon kiistämisen takia. Odotettavissa on poliisin seuraamuksiin liittyvien asiakastilanteiden vaikeutuminen, summaarisen menettelyn pitkittyminen ja poliisin työmäärän lisääntyminen.

Lakiehdotuksen 12 §:ssä esitetty ja poliisille sälytetty sakkojen maksamisen seuranta aiheuttaa vaikeasti arvioitavissa olevan määrän lisätyötä. Lisätyötä aiheuttaa myös niiden tutkintaan menevien sakkoj en määrä joista suostumusta ei ole saatu. Näidenkin tapausten määrä voi olla huomattava. Lisätyötä ja kustannuksia poliisille aiheuttaisivat lisäksi rangaistusvaatimusten ja sakkomääräysten arkistointi. Nykyisin poliisi ei arkistoi rangaistusvaatimuksia.

Rikesakolla käsiteltävät rikkomukset on syytä käydä vielä erikseen yksityiskohtaisesti läpi. Esimerkiksi liikenneturvallisuuden vaarantamisena (RL 23:1) käsiteltävät moottorikäyttöisten ajoneuvojen varusteita koskevat rikkomukset tulisi voida käsitellä myös ankarammilla rangaistuksilla kuin nyt esitetyllä 35 euron suuruisella rikesakolla. Tällaisia rikkomuksia voisivat olla esimerkiksi raskaiden ajoneuvoyhdistelmien jarruviat.

Rajavartiolaitos

Rajavartiolaitoksessa annettiin tiedoksi vuonna 2006 lähes 3000 rangaistus-vaatimusta ja 600 rikesakkomääräystä. Rangaistusvaatimuksen perusteet kiistettiin noin 300 tapauksessa, mutta vain noin 3 prosenttia tapauksista johti rangaistusvaatimuksen vastustamiseen. Useassa tapauksessa rangaistusvaatimuksen saajana oli muualla kuin Suomessa asuva ulkomaalainen.

Jotta asia voitaisiin käsitellä ehdotetun sakko- ja rikesakkomenettelystä annetun lain mukaisessa menettelyssä, rikkomuksesta epäillyn tulee antaa suostumus joko ehdotetun lain 7 § 2 momentissa tarkoitetussa esitutkintalain (449/1987) 44 §:n mukaisessa suppeassa esitutkinnassa taikka maksamalla sakko taikka rikesakko 30 päivän kuluessa rangaistusvaatimuksen tiedoksiantamisesta. Asiakkaalle on täten lausunnolla olevan lakiluonnoksen mukaisesti tarkoitus antaa 30 päivää harkinta-aikaa jälkikäteiselle suostumuksen antamiselle. Useassa tapauksessa etenkin ulkomaalaisten osalta tämä voi johtaa siihen, että jälkikäteistäkään suostumusta ei anneta ja asia tulisi saattaa tuomioistuimen käsiteltäväksi. Muualla kuin Suomessa asuvan osalta tilanne saattaisi

Ismo Atosuo

SISÄASIAINMINISTERIÖ	4

siten johtaa esitutkinnan lopettamiseen jo esitutkintalain 4 § 4 momentin perusteella tai syytteen nostamatta jättämiseen lain oikeudenkäynnistä rikosasioissa (689/1997) nojalla.

Edellä todettujen tilastojen perusteella voidaan olettaa, että Rajavartiolaitoksen käsittelemissä sakko- ja rikesakkoasioissa suostumusta ei annettaisi noin 10 prosentissa tapauksista. Prosentuaalinen määrä voisi jopa nousta nykyisestä, jos suostumuksen antamatta jättämisellä ja sakon maksamatta jättämisellä voitaisiin ulkomaalaisten osalta käytännössä välttyä rangaistusseuraamukselta.
Ulkomaalaisrekisteristä annetun lain muuttaminen
Uudistukseen liittyy myös lakiehdotus nro 27 laki ulkomaalaisrekisteristä annetun lain 8 §:n muuttamisesta. Kyseessä on tekninen muutos, joka on perusteltu ja asianmukainen.

Ministeriö kiinnittää huomiota siihen, että muutoksen kohteena olevaa ulkomaalaisrekisteristä annetun lain 8 §:n 1 momentin 1 kohtaa on muilta osin muutettu hallituksen esityksellä 156/2006 vp. Kohtaan on lisätty tekstiä, mikä on teknisenä muutoksena otettava huomioon rangaistusmääräys- ja rikesakko-uudistuksen jatkovalmistelussa. Eduskunnan hallintovaliokunta on hyväksynyt muutoksen 6.2.2007 (HaVM 37/2006 vp). Laki tullaan saattamaan voimaan keväällä 2007 pian sen jälkeen, kun eduskunnan vastaus on saatu.
Kansliapäällikkö Hallitusneuvos
TIEDOKSI	Ministeri Rajamäki Valtiosihteeri Salmi
Eritysavustaj a Knuuttila Poliisiosasto
Ulkomaalaisosasto
Raj avartiolaitoksen esikunta