LAUSUNTO

				7.6.2007

Oikeusministeriö

PL 25

00023 VALTIONEUVOSTO

Viite	Lausuntopyyntö rangaistus- ja rikesakkotyöryhmän mietinnöstä  

Asia	Suomen Lakimiesliitto –  Finlands Juristförbund ry:n lausunto

Suomen Lakimiesliitto –  Finlands Juristförbund ry esittää seuraavaa:
	
Yleistä
	
Suomen Lakimiesliitto pitää työryhmän lausumilla perusteilla sinänsä kanna-
tettavana sitä, että rikesakko- ja rangaistusmääräysmenettelyjä pyritään yhdis-
tämään.

Suomen Lakimiesliitto näkee ehdotuksessa myös eräitä ongelmia:

– menettelyn kytkeminen vastaajan suostumukseen aiheuttaa ns. vähäisten 
juttujen hallitsematonta siirtymistä käräjäoikeuteen ja siten lisää jutturuuhkia.
– siirtyminen oikeustieteellisen koulutuksen omaamattoman valvontahenkilökunnan yksin antamiin rangaistusmääräyksiin on periaatteessa ja käytännössä merkittävä oikeusturvan heikennys.

– siirtyminen yllä mainittujen henkilöiden antamien sakkojen muuntokelvottomuuteen ja rikesakon yksinomaisuuteen on tuolta osin omiaan luomaan henkilöryhmän, joka on rikosoikeudellisten keinojen ulottumattomissa. 

Yksityiskohtaisia havaintoja

Vastaajan suostumus	

Ehdotettu järjestely vastaa nykyistä kirjallisessa menettelyssä ratkaistavien asioiden menettelyä ja selostettua menettelyä muissa maissa. Ruotsista on kuitenkin kantautunut tietoja, jonka mukaan ns. selviä juttuja ajautuu tätä myötä käräjäoikeuksiin. Mietinnön mukaan Ruotsissa rikesakkoja vastaavia järjestyssakkoja käsiteltiin vuonna 2005 noin 300.000. Kun vuonna 2005 rangaistusvaatimusmenettelyssä käsiteltiin 243.000 asiaa, on selvää, että muutamankin prosentin osuuden siirtyminen käräjäoikeuksiin on omiaan entisestään ruuhkauttamaan käräjäoikeuksia. Osa vastaajista todennäköisestii kieltäytyy antamasta suostumusta ja juttuja varmasti siirtyy huomattavissa määrin käräjäoikeuden käsiteltäväksi, kun otetaan huomioon Suomen ja Ruotsin väestömäärät ja Ruotsista saadut kokemukset. Jos vastaajalta vaaditaan suostumus, hän useissa tapauksissa kieltäytyy antamasta sitä.

Menettelyn tarkoituksena olisi vähentää syyttäjien työmäärää siirtämällä asioita muille viranomaisille, minkä takia tulisi tarve parantaa vastaajan oikeusturvaa edellyttämällä hänen suostumustaan ko. menettelylle. Ehdotuksella tavoitellut päämäärät kustannushyötyjen saamisesta voivat kuitenkin vähintäänkin vesittyä, jos jutut siirtyvät käsiteltäväksi normaalissa oikeudenkäynnissä.

Mietinnössä ei ole väitettykään, etteikö nykyinen järjestelmä sinänsä toimisi. Sen vuoksi Lakimiesliiton käsityksen mukaan tulisi pitäytyä nykyisessä suhteellisen hyvin toimivassa järjestelmässä, jossa rangaistusvaatimus voidaan antaa myös kiistetyssä asiassa ja ilman vastaajan suostumusta mutta vastaajalla on halutessaan oikeus saattaa asia käräjäoikeuden ratkaistavaksi.

Toimivaltainen taho	

Ehdotus, että valvontahenkilökuntaan kuuluva saisi omalla vastuullaan antaa 
enintään 20 päiväsakon suuruisen sakon, merkitsee suurta periaatteellista 
muutosta järjestelmässämme kahdessa suhteessa: ensinnäkin lainkäyttöteh-
täviä uskottaisiin oikeustieteellistä koulutusta vailla oleville henkilöille ja toi-
saalta rangaistusvaatimusta ei käsiteltäisi enää kahden eri henkilön toimesta. 
Jälkimmäistä on pidettävä tärkeänä ennalta ehkäisevän oikeusturvan takeena 
Lakimiesliitonkanta on, että lainkäyttövaltaa käyttävien henkilöiden tulee olla 
oikeustieteellisen koulutuksen saaneita. Lakimiesliitto korostaa myös sitä, että 
kysymys ei ole vähäisestä määrästä asioita vaan tulisi työryhmän omankin ar-
vion mukaan käsittämään jopa runsaat 200.000 asiaa.

Muuntokelvottomuus	

Valvontahenkilökuntaan kuuluvan henkilön antaman rangaistusmääräyksen 
mukanaan tuomat oikeusturvaongelmat on ehdotettu ratkaistaviksi sillä, ettei ko. 
sakkoa voitaisi muuntaa vankeudeksi.  Ehdotus vastaa nykyistä lakia, josta 
asiasta ei Lakimiesliiton tietojen mukaan ole kuitenkaan käyty esimerkiksi 
lausuntokierrosta. Muuntokelvottomuus johtaisi siihen, että ulosottokelpoista 
omaisuutta omaamattomat henkilöt nauttisivat tuolta osin tosiasiallista rikosoi-
keudellista immuniteettia. Ko. suuruusluokan rikokset käsittävät, paitsi esimer-
kiksi näpistysrikoksia, myös yleisen turvallisuuden kannalta keskeisiä rikoksia, 
kuten vaarallisten välineiden hallussapitorikoksia.

Rikesakon yksinomaisuus	

Rikesakon säätämiseen yksinomaiseksi seuraamukseksi liittyy ongelmana 
edellä mainittu rikosoikeudellisen immuniteetin omaavan ryhmän synty. 
Lakimiesliitto pitää tärkeänä, että myös rikesakkorikoksissa voidaan ottaa 
huomioon rikosten toistuvuus ja mahdollisuus soveltaa joissakin tapauksissa 
myös koventamisperustetta. Tämän vuoksi rikesakkorikoksissa tulisi tietyissä 
tilanteissa voida tuomita vankeudeksi muunnettavia päiväsakkoja. Lakimiesliitto 
ei yhdy siihen näkemykseen, että rikesakon ja sakon välinen rangaistuslajin 
valinta olisi vaikeampi kuin sakon ja vankeuden välinen valinta. Ehdotusta on 
perusteltu rikosoikeudellisella yhdenvertaisuudella. Lakimiesliitto katsoo, että 
vaara edellä todetusta rikosoikeudellisten keinojen ulottumattomissa olevan 
henkilöryhmän synnystä on yhdenvertaisuuden sekä oikeusjärjestelmän uskot-
tavuuden ja legitimiteetin kannalta merkittävämpi ongelma. Lisäksi Lakimiesliitto 
toteaa, että rikoslaki on juuri uusittu ja nyt ollaan tästä huolimatta ehdottamassa 
uutta rangaistuslajia, selvittämättä sen soveltumista kokonaisjärjestelmään riittä-
vällä tarkkuudella.

Esityksessä esiintuotujen perustuslaillisten ongelmien korjaamiseksi olisi riittä-
vää, että nykyinen rikesakkoasetus kirjoitettaisiin laiksi ja rikesakkoasioissa 
sallittaisiin muutoksenhaku nykyisen rangaistusvaatimuslain tapaan.

Menettämisseuraamus

Voimassaolevissa rikoslain 10 luvun 9 §:ssä ja oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 1 luvun 8 b §:ssä on säädetty syyttäjän mahdollisuudesta jättää menettämisvaatimus esittämättä. Vastaavanlainen mahdollisuus tulisi säätää kaikkiin säädettäviin menettelyihin. Lakimiesliiton käsityksen mukaan rangaistusmääräysasioissa menetellään nykyisin usein siten, että poliisimies rangaistusvaatimuksen tiedoksiannon yhteydessä antaa tiedoksi luopumisvaatimuksen syyttäjän yleisten ohjeiden mukaisesti. Menettely on tarkoituksenmukainen ja siitä tulisi jatkossa säätää laissa. Menettämisvaatimuksesta luopumista silmällä pitäen tulisi ainakin yllämainittuja lainkohtia sekä esitetyn lain 1, 8 ja 9 §:n säännöksiä tarkistaa.

Yhtenäisrangaistus ja vanhentuminen

Lakimiesliiton käsityksen mukaan yhtenäiseen rangaistukseen ja rikosoikeudelliseen vanhentumiseen liittyvät kysymykset tulisi selvittää. Käsillä oleva ehdotus johtaa vanhentumisaikojen pitenemiseen. Lakimiesliitto ei myöskään pidä hyvänä erityisesti käytännön työn näkökulmasta ehdotusta, jonka mukaan syyttäjä ei voisi suoraan itse tehdä sakkovaatimusta vaan ko. asia olisi kierrätettävä poliisimiehen kautta.

Muita havaintoja

Kun tuomioistuinten resurssit tulevaisuudessakin tullevat olemaan käsiteltävien 
asioiden määrään ja laatuun nähden riittämättömät, on sinällään järkevää 
kohdistaa resursseja oikeudellisesti haastavimpiin asioihin. Myöskään vähäi-
semmissä asioissa oikeusturvanäkökohtia ei kuitenkaan voi eikä saa sivuut-
taa. Summaarisia menettelytapoja on sinänsä syytä suosia vähemmän vaka-
vien ja myönnettyjen sakolla rangaistavien asioiden käsittelyssä, oikeusturvas-
ta kuitenkaan tinkimättä. Lakimiesliiton käsityksen mukaan tulisikin jatkossa 
ottaa harkittavaksi, tulisiko virallisen syyttäjän antaman sakkomääräyksen ra-
jaa laajentaa myönnettyihin rikoksiin nykyistä laajemmin.  

SUOMEN LAKIMIESLIITTO – FINLANDS JURISTFÖRBUND RY

Jorma Tilander
toiminnanjohtaja