Oikeusministeriölle

Asia 	Lausunto työryhmämietinnöstä 2007:3 Rangaistus- ja rikesakkotyöryhmän
	mietintö

Lausunnon antaja	Suomen Tuomariliitto - Finlands Domareförbund ry.

Viite	Oikeusministeriön kirje 5.4.2007 nro OM 6/41/2006

	Suomen Tuomariliitto lausuu yllä mainitusta ehdotuksesta seuraavaa:

Yleistä
	
	Tuomariliitto pitää työryhmän lausumilla perusteilla sinänsä kannatettavana sitä, että rikesakko- ja rangaistusmääräysmenettelyä pyritään yhdistämään ja että siinä yritetään paremmin ottaa huomioon perustuslain vaatimukset.

	Tuomariliitto näkee ehdotuksessa myös eräitä ongelmia:

	- menettelyn kytkeminen vastaajan suostumukseen voi aiheuttaa vähäisten juttujen hallitsematonta siirtymistä käräjäoikeuteen,

	- siirtyminen oikeustieteellisen koulutuksen omaamattoman valvontahenkilökunnan yksin antamiin rangaistusmääräyksiin on periaatteessa ja käytännössä merkittävä oikeusturvan huononnus ja

	- siirtyminen yllä mainittujen henkilöiden antamien sakkojen muuntokelvottomuuteen ja rikesakon yksinomaisuuteen on tuolta osin omiaan luomaan ryhmän, joka on rikosoikeudellisten keinojen ulottumattomissa. 

Yksityiskohtaisia havaintoja

Vastaajan suostumus	On myönnetty, että ehdotettu järjestely vastaa nykyistä kirjallisessa menettelyssä ratkaistavien asioiden menettelyä ja selostettua menettelyä muissa maissa. Ruotsista on kuitenkin kantautunut tietoja, joiden mukaan selviä juttuja ajautuu käräjäoikeuksiin.

	Kun vuonna 2005 rangaistusvaatimusmenettelyssä käsiteltiin 243 000 asiaa, on selvää, että muutamankin prosentin siirtyminen käräjäoikeuksiin suostumuksen puuttumisen vuoksi on omiaan ruuhkauttamaan käräjäoikeuksia. Sen vuoksi tulisi edelleen pitäytyä suomalaisessa hyvin toimivassa järjestelmässä, jossa rangaistusvaatimus voidaan antaa myös kiistetyssä asiassa ja ilman vastaajan suostumusta, mutta tällä on halutessaan oikeus saattaa asia käräjäoikeuden tutkittavaksi.

	Jos ehdotettu muutos kuitenkin katsotaan perustuslain ja ihmisoikeussopimusten mukaiseksi, kasvava asiamäärä on arvioitava ja varattava erillinen, budjettikehyksen ylittävä määräraha siihen. Lisätyöstä aiheutuvia muutoksia ei voi Tuomariliiton mielestä hoitaa ilman lisäresursseja.

Korvauksen määrääminen	Asianomistajan asemaa voitaisiin tosiasiassa parantaa siten, että Ruotsin tapaan rangaistusvaatimuksen yhteydessä voitaisiin määrätä määrältään myönnetty korvaus vaikkapa johonkin tiettyyn enimmäismäärään saakka. Tämä ei kohtuuttomasti siirrä tuomiovaltaa ulkopuolisille, koska 
tuomioistuimen kansliahenkilökuntaan kuuluva henkilö voi antaa yksipuolisen tuomion.

Toimivaltainen antaja	Jos vastaajan suostumuksessa on kyse mahdollisesta kosmeettisesta muutoksesta, ehdotus, että valvontahenkilökuntaan kuuluva saisi omalla vastuullaan antaa enintään 20 päiväsakon sakon, merkitsee suurta periaatteellista muutosta kahdessa suhteessa: lainkäyttötehtäviä uskotaan  oikeustieteellistä koulutusta vailla oleville ja rangaistusvaatimusta ei käsitellä enää kahden eri henkilön toimesta. Jälkimmäistä on pidettävä siinä määrin tärkeänä ennalta ehkäisevän oikeusturvan kannalta, että mikäli syyttäjien työtilanteen ei katsota mahdollistavan rangaistusvaatimuksen vahvistamisten jatkamista, tämä tehtävä tulisi määrätä vangitsemisvaatimuksen esittämiseen oikeutettuun poliisipäällystöön kuuluville. Kysymys ei ole vähäisestä määrästä asioita, kun asioiden määrä työryhmän oman arvionkin mukaan on 208 420 asiaa 243 000 asiasta.

Muuntokelvottomuus	Valvontahenkilökuntaan kuuluvan antaman rangaistusmääräyksen oikeusturvaongelmat on ehdotettu ratkaistaviksi sillä, ettei tuollaista sakkoa voitaisi muuntaa vankeudeksi. Tämä johtaisi kuitenkin siihen, että ulosottokelpoista omaisuutta omaamattomat henkilöt, joiden piiri on yllättävän laaja, nauttisisivat tuolta osin tosiasiasiallista rikosoikeudellista immunitettia. Tuolla rajalla olevat rikokset käsittävät paitsi näpistysrikoksia, myös yleisen turvallisuuden kannalta keskeisiä kuten vaarallisten välineiden hallussapitoa tms. Nykyisin voimassa olevan rikoslain 2 a luvun 5 §:n 3 momentin mukaan muuntorangaistusta ei ilman erityistä syytä määrätä, mikäli samalla kertaa muunnettavana olevia päiväsakkoja on vähemmän kuin kaksitoista. Jos taas samalla kertaa on muunnettava useita sakkoja vähintään 12, niistä voidaan määrätä muuntorangaistus.

Rikesakon yksinomaisuus	Rikesakon säätäminen yksinomaiseksi seuraamukseksi johtaa rikosoikeudellisen immuniteetin omaavan ryhmän syntymiseen. Tuomariliitto ei yhdy siihen näkemykseen, että rikesakon ja sakon välinen rangaistuslajin valinta olisi vaikeampi kuin sakon ja vankeuden välinen valinta. Ehdotusta on perusteltu rikosoikeudellisella yhdenvertaisuudella. Tuomariliitto katsoo, että vaara edellä kerrotun, rikosoikeudellisten keinojen ulottumattomissa olevan ryhmän synnystä on yhdenvertaisuuden sekä oikeusjärjestelmän uskottavuuden ja legitimiteetin kannalta suurempi riski.

	Lisäksi Tuomariliitto haluaa korostaa, että rikoslain yleiset opit, mukaan luettuna rangaistuslajit, on vast’ikään uudistettu. Nyt halutaan syvällistä rikosoikeudellista erityisasiantuntemusta vailla olleen työryhmän toimesta luoda kokonaan uusi yleinen rangaistuslaji, vaikka toimeksianto koskee menettelyn yhtenäistämistä. 

	Esityksessä esiintuotujen perustuslaillisten ongelmien korjaamiseksi olisi riittävää, että nykyinen rikesakkoasetus kirjoitettaisiin laiksi ja rikesakkoasioissa sallittaisiin muutoksenhaku nykyisen rangaistusvaatimuslain tapaan.

	Tuomariliitolla ei ole muutoin huomautettavaa työryhmän ehdotuksesta.

Sakkomääräyksen käyttöala

	Kun tuomioistuinten resurssit tulevaisuudessa ovat rajoitetut, on ne järkevää kohdistaa vakavampiin ja riitaisiin asioihin. Sen vuoksi summaarisia menettelytapoja on sinänsä syytä suosia vähemmän vakavien ja myönnettyjen, sakolla rangaistavien asioiden käsittelyssä oikeusturvasta kuitenkaan tinkimättä. Tuomariliitto saattaa jatkossa harkittavaksi, tulisiko virallisen syyttäjän antaman sakkomääräyksen rajaa laajentaa myönnettyihin rikoksiin, joiden asteikko on sakkoa tai enintään kaksi vuotta vankeutta.
	Kysymystä on Tuomariliiton näkemyksen mukaan aiheellista selvittää harkittaessa rikosasioiden kokoonpanojen muuttamista käräjäoikeudessa muutoinkin.

Muut huomiot	Tuomariliitto kiinnittää huomiota siihen, että myös menettämisseuraamusta koskevat rikoslain 10 luvun 9 § ja oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 1 luvun 8 b § tulisi saattaa ajantasalle ja yhtenäistää ratkaisuperusteet.

Lausunnon valmistelu

	Oikeusministeriö on pyytänyt lausuntoa Suomen hovioikeustuomarit ry:ltä ja Käräjäoikeustuomarit ry:ltä. Suomen Tuomariliitto ry:n jäsenjärjestöjen välillä sovittujen menettelytapojen mukaisesti yhdistykset ovat päättäneet, että asiassa annetaan yhteinen lausunto liiton nimissä. Lausunto on valmisteltu Käräjäoikeustuomarit ry:ssä ja siihen liittyviä kysymyksiä on käsitelty Suomen hovioikeustuomarit ry:n hallituksessa. Lausunto on käsitelty 18.6.2007 Suomen Tuomariliitto ry:n oikeuspoliittisessa valiokunnassa ja hallituksessa.

	Tapani Vasama		Satu Saarensola
	puheenjohtaja		sihteeri