Oikeusministeriö
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Kirjeenne 7.6.2010 OM 6/41/2009

IHMISOIKEUSINSTITUUTIOTYÖRYHMÄN MIETINTÖ KANSALLISEN IHMISOIKEUSINSTITUUTION PERUSTAMISESTA

	Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry kannattaa työryhmän esitystä 	Ihmisoikeuskeskuksen perustamisesta eduskunnan oikeusasiamiehen 	kanslian yhteyteen. Jatkovalmistelussa on kuitenkin otettava huomioon 	seuraavat seikat:
Valtuuskunnassa on oltava myös työntekijäkeskusjärjestöjen edustus 

	Työryhmä esittää perustettavaksi valtuuskuntaa, johon pykäläehdotuksen 	mukaan kuuluisivat kansalaisyhteiskunnan, perus- ja ihmisoikeustutkimuksen 	sekä muiden perus- ja ihmisoikeuksien edistämiseen ja turvaamiseen 	osallistuvien tahojen edustajat. Perusteluissa todetaan, että ”valtuuskuntaa 	asetettaessa tulisi kiinnittää erityistä huomiota monipuoliseen 	asiantuntemukseen ja edustavuuden turvaamiseen sekä jäsenkunnan 	toimintaan perus- ja ihmisoikeuksien parissa”. Lisäksi perusteluissa todetaan, 	että valtuuskunta voisi kutsua kuultavaksi esimerkiksi ammattiliittojen ja 	työmarkkinaosapuolten edustajia, jotka eivät ole edustettuina 	valtuuskunnassa. Tältä osin jää epäselväksi, onko työryhmän tarkoituksena 	esittää, että työntekijöitä edustavilla järjestöillä olisi aina edustus 	valtuuskunnassa vai että heitä vain kuultaisiin. 

	Käytännössä työntekijäjärjestöt edistävät ja valvovat ihmis- ja perusoikeuksien 	toteutumista työelämässä. Ne kouluttavat jäseniään ja luottamusmiehiään 	perus- ja ihmisoikeuskysymyksissä. Ammattiliitot myös valvovat 	ihmisoikeuksien toteutumista työelämässä, sillä ne ratkovat erimielisyyksiä 	sekä hoitavat ja rahoittavat valtaosan syrjintää koskevista 	oikeudenkäynneistä.  Myös ns. Pariisin periaatteissa mainitaan ammattiliitot 	(trade unions) esimerkkinä kansalaisjärjestöistä (non-governmental 	organizations), joiden pitää olla edustettuina kansallisessa 	ihmisoikeusinstituutiossa. Periaatteet lähtevät siis siitä, että ammattiliitot ovat 	kansalaisjärjestöjä, jotka edistävät perus- ja ihmisoikeuksien toteutumista. 	Ammattiliitoilla on edustus esimerkiksi Ranskan kansallisessa 	ihmisoikeusinstituutiossa (ks. työryhmämietintö s. 28). Esitystä on tämän 	

	vuoksi syytä täydentää ja selvästi todeta, että valtuuskunnassa on oltava 	myös työntekijäkeskusjärjestöjen edustus.

Kantelujen vanhentumisaikoja on vielä pohdittava

	Työryhmä esittää vanhentumisaikojen lyhentämistä viidestä vuodesta kahteen 	vuoteen. 

	Sinänsä on hyvä, että asiat käsitellään nopeasti. Vanhentumisaikojen 	lyhentämistä on kuitenkin vielä syytä miettiä, sillä lyhyet vanhentumisajat 	saattavat paitsi estää oikeuden toteutumista myös lisätä kantelujen määrää. 

	Vanhentumisaikoja on syytä pohtia sen takia, että asiat ovat yhteiskunnassa 	monimutkaistuneet. Tämän takia saattaa kestää aikansa ennen kuin selviää, 	onko asiasta syytä kannella vai ei. Lisäksi on syytä varata aikaa mahdollisille 	neuvotteluille. Jos vanhentumisajat ovat lyhyet, saattaa käydä joko niin, että 	kansalainen joutuu kantelemaan vain säilyttääkseen oikeutensa, tai 	vanhentumisaika on jo kulunut umpeen ennen kuin selviää, ettei asiaa pystytä 	ratkaisemaan paikallisesti. 

Ihmisoikeuskeskuksen suhdetta eri valtuutettuihin ja neuvottelukuntiin on selvennettävä ennen lainsäädäntömuutoksiin ryhtymistä

	Mietinnössä on selostettu yhdenvertaisuustoimikunnan mietintöä (KM 2009:4) 	sekä eri valtuutettujen ja neuvottelukuntien tehtäviä. Työryhmä ei kuitenkaan 	ole pohtinut näiden ja Ihmisoikeuskeskuksen suhdetta toisiinsa. 

	Pohdinta on syytä tehdä ennen lainsäädäntömuutoksiin ryhtymistä. Pitäisi 	selventää mm., minkälainen neuvonta ja opastus kuuluvat 	Ihmisoikeuskeskukselle ja minkälainen valtuutetuille. Myös suhdetta 	työsuojeluviranomaisiin pitäisi käsitellä. Muutoin voi käydä niin, että 	kansalaiset ovat entistä enemmän hämmentyneitä ja epätietoisia siitä, keneen 	ottaa yhteyttä. Myös valtuutettujen ja Ihmisoikeuskeskuksen sijaintia pitäisi 	pohtia. Voi olla tarkoituksenmukaista sijoittaa valtuutetut tai osa heistä 	oikeusasiamiehen kanslian yhteyteen. 

	Pohdinta on syytä tehdä nyt, kun yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolakeja ollaan 	uudistamassa.

Myös muilla kuin ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneilla pitää olla mahdollisuus tulla valituksi ilman eri vapautta 

	On selvää, ettei työryhmän esittämiä lakimuutoksia voida toteuttaa ilman 	henkilöstöä. Uusien työntekijöiden palkkaaminen on tämän vuoksi ehdottoman 	tarpeellista. Ei kuitenkaan ole perusteltua, että kaikkiin esitettyihin uusiin 	virkoihin vaaditaan ylempi korkeakoulututkinto. 

	Perus- ja ihmisoikeuksiin on erikoistunut henkilöitä, joilla ei ole ylempää 	korkeakoulututkintoa. Ottaen huomioon keskuksen tehtävät on perusteltua 	kannustaa hakemaan ja pyrkiä nimittämään keskukseen myös vähemmistöjen 	edustajia ja ylipäätään taustoiltaan erilaisia henkilöitä. Alan asiantuntijoita ei 	ole Suomessa paljon, joten tämäkin rajaa valittavia. Tämän vuoksi myös 	muilla kuin ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneilla mutta muutoin 	pätevällä hakijalla pitää olla mahdollisuus tulla valituksi.

	Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry