Valtiovarainministeriö
Kunta- ja aluehallinto-osasto
Viite: VM065:00/2012

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ry:n lausunto kuntalain hallituksen esitysluonnoksesta

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ry kiittää mahdollisuudesta lausua kuntalain hallituksen esitysluonnoksesta ja lausuu kunnioittavasti seuraavaa:

Yleistä

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL suhtautuu lähtökohtaisen positiivisesti nykyisen, vuodelta 1995 peräisin olevan kuntalain uudistamiseen. Toimintaympäristö jossa kunnat toimivat on merkittävästi muuttunut kuluneen liki kahdenkymmenen vuoden aikana ja tämä muutos luo perustelut lainsäädännön uudistamiselle. 

JHL:n näkemys on että kuntalain uudistus tulee toteuttaa niin että uudistettu lainsäädäntö kestää aikaa. Liian yksityiskohtainen lainsäädäntö jossa esimerkiksi perusteluteksteissä nostetaan esiin yksittäisiä kuntien toimintaan juuri nyt vaikuttavia ilmiöitä, ei ole tarkoituksenmukainen. Yksityiskohtaiset esimerkit aiheuttavat ainoastaan sen että lainsäädännön käyttökelpoisuus heikkenee nopeasti.

10 § Kuntien seuranta ja laillisuusvalvonta
	
JHL alleviivaa ulkoistettujen kuntapalveluiden valvonnan vahvistamisen tärkeyttä ja valvonnan riittävää resursointia. Ulkoistettujen palveluiden taloudellisten-, toiminnallisten- ja laatuun liittyen vaikutusten arvioinnissa erityisesti eduskunnan tarkastusvaliokunnan roolia tulee vahvistaa nykyisestä. 

12§ Kuntatalousohjelma

Lakiluonnoksessa osana kuntatalousohjelmaa arvioidaan kuntien tuottavuutta. Suomessa on pitkä perinne kuntien toimivasta tuloksellisuustyöstä jota on toteutettu yhteistyössä kuntatyönantajan ja työntekijöitä edustavien järjestöjen kanssa. Siksi myös lakiluonnoksessa tulee käyttää termiä ”tuloksellisuus” luonnoksessa olevan ”tuottavuus” termin sijaan.

Lakiluonnoksessa on mainittu että Suomen Kuntaliitto osallistuu kuntatalousohjelman valmisteluun. Kuntaliiton osaaminen on perusteltua mutta Kuntaliiton lisäksi valmisteluun on välttämätöntä ottaa mukaan myös kuntatyöntekijöitä edustavat ammattijärjestöt. Kuntatalouden valvonnan lisääntyessä on olennaista myös osoittaa toimivan valvonnan edellyttämät resurssit.

23 § Aloiteoikeus

Aloiteoikeus on olennainen osa kuntademokratiaa ja oikein käytettynä se parantaa merkittävästi kuntalaisten vaikutusmahdollisuuksia. Aloiteoikeus on JHL:n näkemyksen mukaan kuntalaisten käyttöön tehty työkalu ja siksi sen laajentaminen koskemaan myös kunnissa toimivia yhteisöjä ja säätiöitä ei ole tarkoituksenmukaista. 

23 § käsittelee yleistä aloiteoikeutta ja siksi perustelutekstissä oleva kolmen kappaleen palvelualoitteen esittely on tarpeeton. Kuntalaisten aloiteoikeutta ei tarkoituksenmukaista laajentaa palvelualoitteen suuntaan. Palvelualoite on poliittisen päätöksenteon tulos jolla ohjataan kuntien palvelutuotantotapaa. Palvelutuotantotapa kuuluu vahvasti poliittisten päätöksentekijöiden valtaan. Kuntalaiset eivät voi päättää palvelutuotantotapaa, mutta voivat vaikuttaa siihen, mitä julkisia palveluja haluavat.

31 § Toimielinmallit

Lakiluonnoksessa on yhtenä toimielinmallina esitetty valiokuntaa joka käytännössä on valtuutetuista ja varavaltuutetuista koostuva lautakunta. JHL toivoo että valiokuntamallin yleistymisen vaikutuksia demokratialle ja vallan keskittymiselle punnitaan tarkasti päätöksenteon yhteydessä.

31 §:ssä on erikseen mainittu kunnan mahdollisuus erottaa palveluiden järjestämisvastuu ja tuottamisvastuu toisistaan (ns. tilaaja-tuottajamalli). Nykyinen kuntalaki mahdollistaa kyseisen toimintamallin ilman erillistä kirjausta ja siksi tilaaja-tuottajamallia koskeva erillinen kirjaus voidaan poistaa lakitekstistä.

 39 § Kuntastrategia

Lakiluonnoksessa esitetään että kunnassa on oltava kuntastrategia, jossa valtuusto päättää kunnan toiminnan ja talouden pitkän aikavälin tavoitteista. Lakiluonnoksen yleinen linja on mahdollistava eikä velvoittava, ja siksi sitä onko kuntastrategia niin välttämätön asiakirja että tästä mahdollistavasta linjasta sen kohdalla luovutaan, tulee harkita. Sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämislain uudistamisen yhteydessä velvoitetaan toimijat toteuttamaan pitkän aikavälin suunnittelua liittyen palvelutarpeisiin ja palvelurakenteeseen. Kuntalain uudistuksen yhteydessä tulee huomioida sote-järjestämislain velvoitteet ja huolehtia siitä että päällekkäisiä suunnitteluvelvoitteita ei synny.

40 § Kunnanhallituksen tehtävät

Pykälän perustelutekstissä on mainittu että kunnasta on aina löydyttävä taho, joka ohjaa ja valvoo myös sitä palvelutuotantoa, joka ei ole kunnan oman organisaation hoidettavana. Julkisiin hankintoihin ja sopimuksiin liittyy nykyisellään runsaasti ongelmia ja huonon seurannan johdosta hinta- ja laatutietoisuus katoaa. Tästä johtuen kirjauksen tulee olla merkittävästi nykyistä velvoittavampi ja kuntiin tulee määrätä perustettavaksi yksikkö joka valvoo palvelu- ja hankintasopimusten toteutumista.

47 § Omistajaohjaus

Pykälässä mainittuihin omistajaohjauksen toimenpiteisiin tulee lisätä henkilöstöpolitiikka sekä palveluiden laatu ja kokonaistaloudellinen etu.

48 § Kunnan tytäryhteisöjen toiminta ja konserniohjeet

Lakiluonnoksessa olevien kirjausten lisäksi kunnan tytäryhteisön hallituksen kokoonpanoon tulee lisätä henkilöstön edustajat asiantuntijajäseninä. 

50 § Yhteistoiminnan muodot

Pykälän perustelutekstiin tulee lisätä kirjaus siitä että yhteistyötilanteissa kuntien henkilöstöstä huolehditaan kuntarakennelain kirjausten ja hyvän työnantajapolitiikan mukaisesti. 

74 § Vaalikelpoisuus kunnanhallitukseen
	
	JHL vastustaa lakiluonnokseen tehtyjä kunnanhallituksen vaalikelpoisuuteen tehtyjä 
tiukennuksia. Erityisen ongelmallinen on perusteluosiossa oleva kirjaus ”Asianmukaisena voidaan myös pitää, ettei kunnanhallituksen tehtäväalueella toimivan, kunnan määräysvallassa olevan yhteisön tai säätiön palveluksessa oleva henkilö olisi vaalikelpoinen kunnanhallitukseen”.

Kuntien palvelutuotanto on 2000-luvun aikana siirtynyt yhä voimakkaammin monituottajamalliin jossa julkisrahoitteisia kunnallisia palveluja tuottaa peruskunnan lisäksi erilaiset yritykset, yhteisöt ja yhdistykset. Tässä toimintaympäristössä ei ole perusteltua että kunnan työntekijöiden osallistumisoikeutta rajataan samalla kun yksityisten kunnallisia palveluja verovaroin tuottavien yritysten omistajat voivat osallistua kunnalliseen päätöksentekoon entisellä tavalla. 

82 § Luottamushenkilön oikeus saada vapaata työstään luottamustoimen hoitamista varten

Toimivan edustuksellisen demokratian varmistamiseksi kuntalain tulee taata myös varaedustajille tarvittava työajankorvaus joka on tarpeen kunnallisen luottamustoimen hoitamisen kannalta. 

Keskeinen osa päätöksentekoa kunnissa tehdään erilaisissa valmistelevissa kokouksissa kuten iltakouluissa ja talousarviokokouksissa. Kunnallisissa luottamustoimissa toimiville henkilöille tulee taata mahdollisuus osallistua myös näihin tilaisuuksiin.

119 § Erityisen vaikeassa taloudellisessa asemassa olevan kunnan arviointimenettely

Pykälässä on mainittu että ”Arviointimenettely voidaan lisäksi käynnistää, jos asukasta kohti laskettu kertynyt alijäämä on kuntakonsernin viimeisessä tilinpäätöksessä 1 000 euroa ja sitä edeltäneessä tilinpäätöksessä vähintään 500 euroa”. Euromääräiset rajat eivät ota huomioon kustannustason nousua ja aiheuttavat nopeasti lainsäädännön vanhenemisen. Siksi ne tulee poistaa lakitekstistä. 

Muilta osin nykyinen kirjaus ei ota huomioon riittävällä tavalla kunnan omaisuutta ja kokonaistaloudellista tilannetta. Lisäksi tasapainottamiselle asetettu neljän vuoden määräaika saattaa johtaa paniikkiratkaisuihin ja on tarpeettoman lyhyt. 

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ry

Jarkko Eloranta		Päivi Niemi-Laine
puheenjohtaja		toimialajohtaja

Lisätietoja

	puheenjohtaja Jarkko Eloranta jarkko.eloranta@jhl.fi, 0400 912 399
	toimialajohtaja Päivi Niemi-Laine, paivi.niemi-laine@jhl.fi, 040 702 4772