Oikeusministeriö
PL 25
00023 Valtioneuvosto

ARVIOMUISTIO OSAKKEENOMISTAJIEN ERÄIDEN OIKEUKSIEN KÄYTTÄMISESTÄ JULKISESTI NOTEERATUISSA YHTIÖISSÄ ANNETUN DIREKTIIVIN TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA

Oikeusministeriö on pyytänyt Keskuskauppakamarin lausuntoa arviomuistiosta EU:n osakkeenomistajien eräiden oikeuksien käyttämisestä julkisesti noteeratuissa yhtiöissä annetun direktiivin täytäntöönpanosta Suomessa. Keskuskauppakamari lausuu asiasta seuraavan.

Keskuskauppakamari pitää arviomuistiota hyvin laadittuna ja siinä esitettyjä kannanottoja pääosin perusteltuina. Seuraavat näkökohdat on kuitenkin syytä ottaa huomioon jatkovalmistelussa.

Täytäntöönpano osakeyhtiölaissa tai arvopaperimarkkinalaissa

Arviomuistiosta ilmenee, että oikeus- ja valtiovarainministeriön käsitykset poikkeavat jossakin määrin siitä, pannaanko direktiivin määräykset täytäntöön osakeyhtiölaissa vai arvopaperimarkkinalaissa. Molempiin ratkaisuihin liittyy ongelmia. Jos määräykset pannaan täytäntöön osakeyhtiölakia muuttamalla, on varmistettava, ettei yhtiökokousten päätösten juridinen pitävyys heikkene sitä kautta, että lainmuutoksen myötä yhtiökokouksen päätökset voitaisiin riitauttaa nykyistä kevyemmin perustein. 

Jos ratkaisu on täytäntöönpano arvopaperimarkkinalakia muuttamalla, tämä ei saa johtaa siihen, että rahoitustarkastuksen toimivalta jatkossa ulottuu yhtiöoikeudellisiin asioihin kuten listayhtiöiden yhtiökokousmenettelyihin. Säädettäessä rahoitustarkastukselle toimivaltuuksia listayhtiöitä kohtaan on tavoitteena ollut sijoittajien tiedonsaannin varmistaminen ja markkinoiden väärinkäytön ehkäiseminen. Sen sijaan yhtiöoikeudelliset kysymykset eivät kuulu rahoitustarkastuksen ratkaistaviksi eikä direktiivin täytäntöönpano saa merkitä rahoitustarkastuksen toimivaltuuksien laajentamista. Direktiivikään ei tätä edellytä eikä tavoittele.

Jatkovalmistelussa on otettava nämä näkökulmat tarkkaan huomioon ja varmistettava sellainen lopputulos, joka ei vaikeuta listayhtiöiden toimintaa.

Vaikutukset viranomaisten toimintaan

Arviomuistiossa todetaan, että direktiivin täytäntöönpano lisää arvopaperimarkkinoiden valvontaa suorittavien viranomaistoimijoiden tehtäviä siltä osin kuin liikkeeseenlaskijoiden tiedottamisvelvollisuudet lisääntyvät nykyisestä. Arviomuistiossa ei käsitellä pörssin roolia listayhtiöiden valvonnassa. 

Listayhtiöiden yhtiökokousmenettelyt ja niistä tiedon antaminen osakkeenomistajille liittyy corporate governance -suositukseen, jonka noudattamista pörssi valvoo. Nykyinen, vuonna 2003 annettu suositus listayhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmistä (Corporate Governance) on parhaillaan uusittavana. Uudistustyössä otetaan huomioon kansainvälinen kehitys ja uudet direktiivit.

Osakkeenomistajien oikeuksia koskevan direktiivin täytäntöönpanossa ei pidä ryhtyä toimiin, jotka lisäävät rahoitustarkastuksen toimivaltuuksia corporate governance -asioissa. Suomen corporate governance -suositus on korkeaa kansainvälistä tasoa, ja elinkeinoelämä antoi suosituksen jo vuonna 2003 oma-aloitteisesti ilman mitään yhteydenottoja viranomaisten taholta. Pörssi on valvontatyössään tehokkaasti edistänyt suosituksen noudattamista, joka on kansainvälisesti verrattuna korkeaa tasoa. Suomalainen corporate governance -järjestelmä on yleisesti arvostettu sekä kotimaassa että ulkomailla.

Myös valtioneuvosto on tunnustanut suomalaisen corporate governance -järjestelmän toimivuuden. Arvopaperimarkkinalain muuttamisesta annetun hallituksen esityksen (HE 6/2006 vp) sivulla 52 todetaan, että

Esimerkki hyvin toimivasta itsesääntelystä on Keskuskauppakamarin 2 päivänä joulukuuta 2003 yhdessä Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliiton sekä HEX Integrated Markets Oy:n kanssa antama "suositus listayhtiöiden hallinnointi- ja ohjausjärjestelmistä (Corporate Governance)", jolla uudistettiin Keskuskauppakamarin ja Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliiton vuonna 1997 antama pörssiyhtiöiden hallinnointia koskeva suositus. Suosituksen tavoitteena on listayhtiöiden toimintatapojen yhtenäistäminen, toiminnan läpinäkyvyyden parantaminen, sijoittajille ja osakkeenomistajille annettavan tiedon yhtenäistäminen sekä tiedonkulun tehostaminen. 

Kun valtioneuvosto on näin todennut nykyjärjestelmän toimivuuden, ei voi olla aihetta muuttaa nykyjärjestelmän perusteita.

Myös osakeyhtiölain kokonaisuudistuksessa oli lähtökohtana, että hyvään hallintotapaan liittyviä periaatteita ei ole syytä käsitellä osakeyhtiölaissa, vaan ne jätettiin elin-keinoelämän itsesääntelyn varaan. Ratkaisua perusteltiin sillä, että koska kysymys on yleensä hallintojärjestelmän hienosäädöstä, käsitykset parhaista menettelytavoista muuttuvat nopeammin kuin lainsäädäntö voi muuttua ja suomalaiset yhtiöt joutuvat varsin usein tilanteisiin, joissa niiden on sovellettava erilaisia hyvän hallintotavan suosituksia. Lisäksi todettiin itsesääntelyyn nojautumisen olevan myös kansainvälisesti omaksuttu käytäntö (osakeyhtiölakityöryhmän mietintö 2003:4, s. 13).

Direktiivin täytäntöönpanossa on näin ollen ryhdyttävä vain välttämättömiin lainsäädäntötoimiin sekä pidätyttävä nykyjärjestelmän perusteiden muuttamisesta ja viranomaisten toimivaltuuksien lisäämisestä.

Osakkeenomistajan oikeus saada asioita yhtiökokouksen asialistalle

Direktiivin mukaan on säädettävä määräajasta, jota noudattaen osakkeenomistajalla on oikeus saada vaatimansa yhtiökokouksen päätettävä asia yhtiökokouksen asialistalle. Arviomuistiossa todetaan, että vaatimuksen on katsottu osakeyhtiölain esitöiden mukaan tulleen ajoissa yleensä ainakin silloin, kun se on saapunut viikkoa ennen aikaisinta kokouskutsun toimittamisajankohtaa. Arviomuistion lausuma on harhaanjohtava, sillä esitöiden teksti jatkuu seuraavasti:

Käytännöllisiä ongelmia asian sisällyttämisessä kokouskutsuun voi kuitenkin aiheutua esimerkiksi silloin, kun suuri määrä kutsuja lähetetään kirjallisesti, kutsu pitää käännättää useille kielille tai kutsun julkaiseva tiedotusväline edellyttää aineiston saapumista hyvissä ajoin. Isoimmissa yhtiöissä voi olla kysymys myös näiden tekijöiden yhteisvaikutuksesta (HE 109/2005 vp).

Näin ollen jo osakeyhtiölain hallituksen esityksestä on havaittavissa, ettei viikon pituinen aika riitä listayhtiöille. Niiden yhtiökokouskutsut käännetään eri kielille ja sanomalehdet vaativat ilmoitusmateriaalin hyvissä ajoin ennen julkaisupäivää. Tämän lisäksi on huomattava, että hallitus kutsuu yhtiökokouksen koolle. Hallitus siis päättää yhtiökokouskutsusta ja sen sisällöstä. 

Osakeyhtiölain mukaan oikeus saada asia yhtiökokouksen käsiteltäväksi koskee yhtiökokoukselle osakeyhtiölain nojalla kuuluvia asioita. Näin ollen osakkeenomistajan oikeus saada haluamansa asia kokouskutsuun ei ole automaattinen, vaan vaatii yhtiön puolelta harkintaa, jollei heti ole selvää, että asia kuuluu yhtiökokouksen päätettäviin. Osakkeenomistajan vaatimus saada asia yhtiökokouksen asialistalle voi aiheuttaa tulkintaongelmia, joista on kokemuksia tämän kevään yhtiökokouksissa. 

Yleinen kiinnostus yhtiökokousten toimintaan on lisääntynyt ja on odotettavissa, että vaatimuksia saada asia yhtiökokouksen asialistalle tulee jatkossa vähintään yhtä taajaan kuin nykyisin. Kysymyksessä on keskeinen osakkeenomistajan oikeus. Toisaalta yhtiökokouksen lainmukainen ja sujuva kulku on yhtiön ja sen kaikkien osakkeenomistajien edun mukaista. 

Yhtiöllä on oltava riittävä aika ennen kokouskutsun julkistamista päättää kutsun sisällöstä sekä hoitaa kutsun toimittamiseen liittyvät toimet käännöksineen ja julkistamisineen. Joissakin tapauksissa asiaa joudutaan harkitsemaan hyvinkin tarkkaan, ennen kuin voidaan tehdä ratkaisu asian kuulumisesta yhtiökokouksen päätettäväksi. Lisäksi on huomattava, että nykyisellään listayhtiöiden hallituksen jäsenistä monet matkustavat paljon ja jotkut asuvatkin ulkomailla, eikä hallituksen kannanotto yhtiökokouskutsun sisällöstä ole aina saatavilla välittömästi juuri silloin, kun osakkeenomistajan vaatimus yhtiöön saapuu.

Jo nykyistä osakeyhtiölakia valmisteltaessa oli selvää, ettei yksi viikko riitä listayhtiöiden osalta vaatimuksen esittämisen määräajaksi. Keskuskauppakamari katsoo, että määräajaksi on säädettävä neljä viikkoa. Lyhyemmässä ajassa listayhtiön voi olla hyvin vaikeaa ainakaan tulkinnanvaraisissa tilanteissa päättää kutsun sisällöstä ja hoitaa kutsun toimittamisen vaatimat käytännön toimenpiteet.

Äänten jakaminen

Direktiivin mukaan osakkeenomistajalla tulee olla mahdollisuus käyttää useampaa kuin yhtä asiamiestä, jos osakkeenomistajalla on osakkeita säilytettävänä useammalla kuin yhdellä arvopaperitilillä. Tämä on käytännönläheinen ja hyväksyttävä lähtökohta. Sen sijaan sen salliminen, että osakkeenomistaja valtuuttaisi muissa tilanteissa useita asiamiehiä ja jakaisi heidän edustettavakseen samalla arvo-osuustilillä olevaa osakeomistustaan, ei ole aiheellista.

Äänestystulokset

Direktiivi edellyttää äänestystulosten julkistamista listayhtiön Internet-sivuilla. Arviomuistion mukaan arvopaperimarkkinalainsäädäntöön lisätään säännökset koskien äänestystulosten Internet-sivustolla julkistamista. Keskuskauppakamari pitää tärkeänä, että direktiivin täytäntöönpano hoidetaan niin, että äänestystulokset sisältävän yhtiökokouksen pöytäkirjan asettaminen yhtiön Internet-sivuille riittää.

KESKUSKAUPPAKAMARI

Kari Jalas
toimitusjohtaja