OM26/41/2007

Arviomuistio osakkeenomistajan eräiden oikeuksien käyttämisestä julkisesti noteeratuissa yhtiöissä annetun direktiivin (2007/36/ey) täytäntöönpanosta suomessa

Oikeusministeriö on pyytänyt lausuntoa arviomuistiosta koskien EU:n osakkeenomistajan eräiden oikeuksien käyttämisestä julkisesti noteeratuissa yhtiöissä annetun direktiivin (2007/36/EY) täytäntöönpanoa Suomessa. Elinkeinoelämän keskusliitto EK esittää lausuntonaan seuraavaa. 

Yleistä	EK pitää arviomuistiota hyvin laadittuna. EK yhtyy arviomuistiossa esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan Suomen osakeyhtiölaki täyttää pääosin direktiivin asettamat vähimmäisvaatimukset. EK kannattaa direktiivin soveltamisalan ulottamista keskeisiltä osiltaan ainoastaan listayhtiöihin. EK pitää tärkeänä tarpeettoman sääntelyn välttämistä ja ylimääräisten hallintorasitteiden aiheuttamista yrityksille. 

Arviomuistiossa oikeusministeriö ja valtiovarainministeriö esittävät eriäviä näkemyksiä direktiivin eräiden vaatimusten sääntelypaikasta (5 artikla 2 ja 3 kohdat, 14 artikla). Arviomuistiossa on otettu lähtökohdaksi, että yhtiökokousta ja siihen osallistumiseen liittyvää informaatiota sekä sen esittämistä koskevat direktiivin artiklat ulotetaan koskemaan ainoastaan direktiivin soveltamisalaan kuuluvia yhtiöitä arvopaperimarkkinasääntelyyn tehtävillä lisäyksillä. Valtiovarainministeriön näkemyksen mukaan direktiivi olisi pantava täytäntöön yhtiöoikeudelliseen normistoon eli osakeyhtiölakiin kaikilta olennaisilta osiltaan. 

EK pitää direktiivin täytäntöönpanossa keskeisenä sääntelyn selkeyttä ja johdonmukaisuutta. Direktiivin täytäntöönpanossa arvopaperimarkkinalakiin EK pitää ongelmallisena mahdollisen Rahoitustarkastuksen valvonnan ulottamista yhtiöoikeudelliseen sääntelyyn. Täytäntöönpano osakeyhtiölakiin ei puolestaan saisi johtaa pätemättömyysseuraamusten aiheutumiseen. EK:n mielestä ei ole estettä säätää asiasta lakia alemmanasteisessa säädöksessä.

Yksityiskohtaiset kommentit

Osakkeenomistajien yhdenvertainen kohtelu
Direktiivin 4 artiklan mukaan yhtiön on huolehdittava siitä, että kaikkia yhtiökokoukseen osallistumisen ja äänioikeuksien yhtiökokouksessa käyttämisen osalta samassa asemassa olevia osakkaita kohdellaan yhdenvertaisesti. 
EK:n näkemyksen mukaan yhdenvertaisuusperiaatteen vastaista ei ole se, että yhtiö esimerkiksi edesauttaa tietyn omistajaryhmän osallistumista yhtiökokoukseen käyttämällä yhtiön varoja toimenpiteisiin, joilla edistetään osakkeenomistajien osallistumista päätöksentekoon. 
Tämä tukee myös direktiivin tarkoitusta edistää listayhtiöiden osakkeenomistajien oikeuksien sujuvaa ja tehokasta käyttöä erityisesti valtioiden rajat ylittävissä tilanteissa. Tavoitteena on parantaa ulkomaisten omistajien osallistumismahdollisuuksia ja kasvattaa heidän läsnäoloaan yhtiökokouksissa. 
Yhtiökokouskutsun esittämisen ajankohta 

Direktiivin 5 artiklan mukaan yhtiökokouskutsu tulee toimittaa viimeistään 21. päivänä ennen kokouspäivää. 
Osakeyhtiölakia muutettaessa on EK:n mukaan syytä huomioida, että useimmilla yhtiöillä vähimmäiskutsuaika määrätään yhtiöjärjestyksessä. Jotta yhtiöiden ei muutoksen johdosta tarvitsisi muuttaa yhtiöjärjestystä mahdollisen lyhyemmän vähimmäiskutsuajan osalta, tulisi lakiin sisällyttää määräys, jonka mukaan kutsu on toimitettava vähintään 21 päivää ennen kokousta, ellei yhtiöjärjestyksessä ole määrätty pitempää vähimmäiskutsuaikaa. 
Yhtiökokouskutsun esittäminen
Direktiivin mukaan yhtiön on esitettävä kokouskutsu tavalla, joka mahdollistaa sen nopean saannin ketään syrjimättä. 
Tämä voitaisiin EK:n näkemyksen mukaan toteuttaa siten, että listayhtiöiden olisi aina julkaistava yhtiökokouskutsu yhtiöjärjestyksessä määrätyn tavan lisäksi myös internet-sivuillaan sekä toimittamalla se pörssiin. Tämä täyttäisi direktiivin vaatimuksen tiedon nopeasta saannista. Listayhtiöiden on jo nyt arvopaperipörssin sääntöjen mukaan (3.3.11) ilmoitettava pörssille yhtiökokouksesta ja siinä käsiteltävistä asioista. Sen sijaan kutsun toimittaminen Rahoitustarkastukselle, kuten arviomuistiossa on esitetty, ei palvele direktiivin tarkoittamaa tiedon tehokasta jakamista. Vaatimusta ei voida johtaa myöskään direktiivistä. 

Osakkeenomistajan oikeus saada asioita yhtiökokouksen asialistalle 

Direktiivi edellyttää säätämään ajankohdan, mihin mennessä osakkeenomistajan on käytettävä oikeuttaan saada asioita yhtiökokouksen asialistalle. 

Yhtiökokouksen koollekutsuminen ja yhtiökokouksen asialistasta päättäminen kuuluvat yhtiön hallitukselle. Mikäli osakkeenomistaja esittää vaatimuksen asian saamiseksi yhtiökokouksen käsiteltäväksi, on asia siten käsiteltävä yhtiön hallituksessa ennen kuin se voidaan sisällyttää yhtiökokouskutsuun. 

EK:n näkemyksen mukaan määräajan, jonka kuluessa vaatimus on tehtävä, on oltava pitempi kuin arviomuistiossa esitetty 7 päivää ja keskusteluissa esillä ollut 21 päivää. Määräajan on oltava vähintään kuukausi ennen kokouskutsun toimittamista, jotta se olisi riittävä vaatimuksen juridiseen analysointiin (tarvittaessa juridisen neuvonantajan kanssa) ja asian käsittelyyn hallituksen kokouksessa. Lisäksi on otettava huomioon, että valmiinkin kutsun mahdollinen kääntäminen ja painokuntoon saattaminen sekä julkaiseminen (jos yhtiöjärjestys edellyttää julkaisemista lehdessä) kestävät useita päiviä. Mikäli yhtiölle jää vähemmän aikaa sen tutkimiseksi, kuuluuko vaatimus yhtiökokouksen käsiteltäväksi, yhtiöt saattavat varmuuden vuoksi ottaa kokouksen käsiteltäväksi sellaisiakin asioita, jotka sinne eivät kuulu. Tällaista kehitystä on vältettävä.

Yhtiölle on annettava riittävä mahdollisuus arvioida ehdotuksen sisältöä ja suorittaa tarvittavat valmistelevat toimet asian sisällyttämiseksi kokouskutsuun ja -materiaaleihin.

Osallistuminen yhtiökokoukseen sähköisesti
Direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on sallittava yhtiöiden tarjota osakkeenomistajilleen mahdollisuus osallistua yhtiökokoukseen sähköisesti.  Arviomuistiossa todetaan, että osakeyhtiölaki täyttää jo direktiivin vaatimuksen. 
EK:n käsityksen mukaan tällä tarkoitetaan kaikkia direktiivin edellyttämiä sähköisen osallistumisen muotoja. Yhtiö voi siis hallituksen päätöksellä tarjota osakkeenomistajille mahdollisuuden äänestää sähköisesti ennen yhtiökokousta tai osallistua kokoukseen reaaliaikaisesti, kuten osakeyhtiölain 5 luvun 16 §:ssä todetaan, ilman, että siitä on määrättävä yhtiöjärjestyksessä.
Asiamiehen välityksellä äänestäminen

EK kannattaa arviomuistion ehdotusta, jonka mukaan osakkeenomistajan on voitava nimetä useampi asiamies, koska käytännössä voi varsinkin hallintarekisteröityjen osakkeiden osalta syntyä tilanteita, joissa osakkeenomistajan osakkeet ovat usean eri omaisuudenhoitajan hoidossa. Osakkeenomistaja voi joka tapauksessa hajauttaa omistustaan esimerkiksi perustamalla erillisiä yhtiöitä osakkeiden hallintaan. 

Tarve eri tavalla äänestämisen (”split votingin)” sallimiseen lähteekin käytännöstä. Myöskään käytännössä mahdollisesti ilmenevät ongelmat äänilippujen jakamiseen ym. liittyen eivät voi olla määräävinä tekijöinä harkittaessa ”split votingin” sallittavuutta.

Asiamiehen nimeäminen sähköisesti
Arviomuistiossa todetaan, että osakeyhtiölaki täyttää direktiivin vaatimukset asiamiehen nimeämisen osalta. 

EK katsoo, että hallituksen esitykseen voitaisiin kuitenkin sisällyttää esimerkinomaisesti, että asiamiehen nimeäminen SWIFT- järjestelmän kautta täyttää vaatimuksen sähköisestä/kirjallisesta valtuutuksesta.

Äänestystulokset 	EK katsoo, että äänestystulosten julkaisemista laajemmalti kuin mitä pöytäkirjaan kirjataan, ei tule vaatia. Lakiin voitaisiin ottaa määräys, että listayhtiöiden on aina pidettävä pöytäkirja ja siihen sisältyvät äänestystulokset nähtävillä yhtiön internet-sivuilla.

Kunnioittavasti

Elinkeinoelämän keskusliitto
Toimintaympäristö

Jukka Ahtela
Johtaja