TURUN YLIOPISTO			LAUSUNTO
Oikeustieteellinen tiedekunta
				11.11.2008

Oikeusministeriölle

Asia: Lausuntopyyntö luonnoksesta hallituksen esitykseksi osakkeenomistajan eräiden oikeuksien käyttämisestä julkisesti noteeratuissa yhtiöissä annetun direktiivin (2007/36/EY) täytäntöönpanosta Suomessa

Oikeusministeriö on pyytänyt Turun yliopiston oikeustieteelliseltä tiedekunnalta lausunnon luonnoksesta hallituksen esitykseksi osakkeenomistajan eräiden oikeuksien käyttämisestä julkisesti noteeratuissa yhtiöissä annetun direktiivin (2007/36/EY) täytäntöönpanosta Suomessa (OM 26/41/2007, 8.10.2008). Tiedekunta toteaa asiassa seuraavan.

Osakeyhtiölain 4 luvun 2 §:n 2 momentti

Luonnoksessa muutettavaksi ehdotetun momentin 2. virke liittyy osakeyhtiölain 5 luvun 7 §:n 1. virkkeeseen, jonka mukaan yhtiöjärjestyksessä osakkeenomistajan yhtiökokoukseen osallistumisen edellytykseksi voidaan asettaa ilmoittautuminen yhtiölle viimeistään tiettynä päivänä, joka voi olla aikaisintaan kymmenen päivää ennen kokousta. Viimeksi mainittu säännös määrittää sen viimeisen päivän, jolloin hallintarekisteröidyn osakkeen omistaja voidaan ilmoittaa tilapäisesti merkittäväksi osakasluetteloon yhtiökokoukseen osallistumista varten. Selvyyden vuoksi 5 luvun 7 §:ää koskeva viittaussäännös olisi syytä ottaa 4 luvun 2 §:n 2 momentin 2. virkkeeseen.

Luonnoksen yksityiskohtaisissa perusteluissa on todettu (s. 25) ehdotettavaksi, että ilmoittautuminen on tehtävä viimeistään viikkoa ennen yhtiökokousta, jos arvo-osuusjärjestelmään kuuluvan yhtiön yhtiöjärjestyksessä ei ole määräystä osakeyhtiölain 5 luvun 7 §:ssä tarkoitetusta ilmoittautumisesta. Tällaista säädösehdotusta ei luonnokseen kuitenkaan sisälly. Koska 5 luvun 7 §:n mukainen ennakkoilmoittautuminen ei ole arvo-osuusjärjestelmään kuulumisen edellytys, asiaa koskeva säännös on syytä ottaa 4 luvun 2 §:n 2 momenttiin. Samalla edellä mainittu viittaus on luontevasti otettavissa lakiin.

Luonnoksen yksityiskohtaisissa perusteluissa on todettu (s. 24) lisäksi, että 5 luvun 7 §:ssä tarkoitetulla päivällä tarkoitetaan yhtiökokouksen todellista ilmoittautumisaikaa eikä yhtiöjärjestyksessä säädettyä enimmäisaikaa ilmoittautumiselle. Tämän lausuman sisältö jää epäselväksi. Ehdotuksessa ei ole selvitetty, onko yhtiökäytännössä yleistä poiketa yhtiöjärjestyksessä määrätystä ilmoittautumispäivästä, ja mitä oikeusvaikutuksia tällaisesta poikkeamisesta olisi osakkeenomistajille. Yhtiöjärjestys sitoo yhtiön hallitusta ainakin siten, ettei todellista viimeistä ilmoittautumispäivää voida asettaa yhtiöjärjestyksessä määrättyä varhaisemmaksi.

Tiedekunta ei kannata luonnoksen 1. alaviitteessä kuvattu vaihtoehtoista sääntelymallia, jonka mukaan laissa asetettaisiin viimeinen ilmoittautumispäivä. Tämä ei olisi yhdenmukainen osakeyhtiölain 1 luvun 9 §:n tahdonvaltaisuuden periaatteen kanssa. Tiedekunta ei myöskään kannata 2. alaviitteessä kuvattua vaihtoehtoista sääntelyratkaisua, jonka mukaan arvopaperikeskus voisi omissa säännöissään määrätä tilapäiseen osakasluetteloon ilmoittautumisen ajankohdasta. Tiedekunta on samaa mieltä alaviitteessä esitettyjen perustelujen kanssa.

Osakeyhtiölain 5 luvun 5 §

Luonnoksessa ei ehdoteta muutoksia 1 momentiksi jäävään nykyiseen 5 §:ään, jonka mukaan osakkeenomistajalla on oikeus saada yhtiökokoukselle tämän lain nojalla kuuluva asia yhtiökokouksen käsiteltäväksi, jos hän vaatii sitä kirjallisesti hallitukselta niin hyvissä ajoin, että asia voidaan sisällyttää kokouskutsuun. Osakkeenomistajan oikeudet -direktiivin 6 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaan jäsenvaltiot voivat säätää, että ensimmäisen alakohdan oikeuksia on käytettävä kirjallisesti (postitse tai sähköisesti). Kuten tiedekunta on todennut oikeusministeriölle 31.3.2008 antamassaan lausunnossa osakkeenomistajan oikeudet -direktiivin täytäntöönpano Suomessa, osakkeenomistajien tehokkaan oikeuksien käyttämisen varmistamiseksi olisi syytä harkita, tulisiko osakeyhtiölaissa säätää nimenomaisesti siitä hallituksen sähköpostista, joka täyttää sekä osakeyhtiölain että direktiivin kirjallisuusvaatimuksen.

Osakeyhtiölain 5 luvun 8 §

Luonnoksessa ehdotettu 1 momentin muutos selventää oikeustilaa. On kuitenkin huomattava, että osakkeenomistajan oikeudet -direktiivin 11 artiklan 1 kohdassa asetetaan jäsenvaltiolle velvollisuus varmistaa, että jokainen yhtiö tarjoaa osakkeenomistajilleen vähintään yhden tehokkaan tavan tehdä sähköinen ilmoitus asiamiehestä. Kuten tiedekunta on todennut edellä mainitussa lausunnossaan, tämän voi tulkita tarkoittavan sitä, että jäsenvaltion on varmistettava, että tapa on osakkeenomistajien tiedossa. Jos se on sähköposti, osakkeenomistajalla tulee olla oikeus tietää, mihin sähköpostiosoitteeseen/osoitteisiin lähetetty ilmoitus on tehokas. Koska ei ole mielekästä, että erilaiset sähköiset ilmoitukset yhtiölle lähettäisiin eri sähköpostiosoitteisiin (ks. edellä 5 luvun 5 §:n kohdalla sanottua), olisi syytä harkita, että yhtiön tulisi ilmoittaa yksi sähköpostiosoite, johon osakkeenomistajien oikeuksien käyttämistä koskevat ilmoitukset lähetetään.

Luonnoksessa ehdotettu 2 momentti on tarpeen osakkeenomistajan oikeudet -direktiivin 10 artiklan 1 kohdan voimaan saattamiseksi.

Osakeyhtiölain 5 luvun 12 §:n 2 momentti

Tiedekunta kannattaa luonnoksessa ehdotettua nimenomaista säännöstä, jolla vahvistetaan osakkeenomistajan oikeus äänestää vain osalla osakkeillaan ja äänestää eri osakkeillaan eri tavalla. On selvää, että säännöstä ei voida käyttää yhtiöjärjestyksessä olevan äänileikkurin kiertämiseen.

Osakeyhtiölain 5 luvun 16 §:n 2 momentti

Tiedekunta on todennut edellä mainitussa lausunnossaan, että postiäänestyksestä ei tarvitsisi ottaa nimenomaista säännöstä lakiin. Tiedekunta pitää säännöstä edelleen tarpeettomana, vaikkakin se ymmärtää, että säännöstä voidaan puoltaa direktiivin voiman saattamista koskevaa notifikaatiota helpottavana.

Osakeyhtiölain 5 luvun 19 §

Ei huomautettavaa.

Osakeyhtiölain 5 luvun 21 §

Sen sijasta, että pykälästä poistettaisiin viittaus hallitukseen, olisi selkeämpää, että siinä mainittaisiin sekä hallitus että osakkeenomistaja (”Hallituksen ja osakkeenomistajan päätösehdotukset …).

Osakeyhtiölain 5 luvun 22 §

Luonnoksen yksityiskohtaisissa perusteluissa todetaan (s. 29), että pykälää ehdotetaan muutettavaksi siten, että nykyinen pörssiyhtiöiden asiakirjojen nähtävillä pitämistä koskeva poikkeussäännös poistetaan tarpeettomana, koska vastaava säännös ehdotetaan lisättäväksi arvopaperimarkkinalakiin. Tässä on ilmeisesti virhe, koska tällaista arvopaperimarkkinalakiin lisättävää poikkeussäännöstä osakeyhtiölain 5 luvun 21 §:ään ei luonnokseen sisälly. Myöskään luonnoksen 3. alaviite ei näin ollen avaudu.

Luonnoksen 22 §:n yksityiskohtaisten perustelujen 3. kappaleen 1. virkkeessä on kirjoitusvirhe (6 §:ään po. 6 f §:ään).

Ehdotettu viittaussäännös on erittäin poikkeuksellinen. Se on tarpeen vain, jos osakeyhtiölain 21 luvun moitesäännökset ja 22 luvun 1 §:n 2 momentin johdon vahingonkorvausvastuuta koskevat säännökset halutaan ulottaa myös viitattujen arvopaperimarkkinalain säännösten rikkomiseen. Tilanne olisi näin ollen erilainen kuin arvopaperimarkkinalain 2 luvun 6 b §:n tapauksessa, jonka rikkominen ei ole osakeyhtiölain rikkomista, koska osakeyhtiölain 8 luvun 3 §:ssä viitataan vain kirjanpitolakiin, ei arvopaperimarkkinalakiin. 

Tiedekunta on esittänyt edellä mainitussa lausunnossaan epäilyn siitä, minkälainen virhe kokouskutsun toimittamisessa aiheuttaisi yhtiökokouksen pätemättömyyden (osakeyhtiölain 21 luvun 1 §:n 1 momentin 1 kohta) tai jopa mitättömyyden (2 §:n 1 momentin 1 kohta). Luonnoksen yksityiskohtaisissa perusteluissa (s. 29) on pyritty hälventämään pelkoa siitä, että ehdotettujen arvopaperimarkkinalain säännösten rikkominen aiheuttaisi tosiasiassa yhtiökokouksen päätöksen pätemättömyyden. On kuitenkin huomattava, että mitättömyysriski muodostaa todellisen oikeudellisen epävarmuuden. Tästä syystä tiedekunta ei kannata ehdotettua 5 luvun 22 §:ään otettavaa viittaussäännöstä arvopaperimarkkinalakiin.

Osakeyhtiölain 5 luvun 23 §:n 5 momentti

Ehdotukseen olisi syytä lisätä selvyyden vuoksi säännökset sitä tilannetta varten, että yhtiössä on useita osakelajeja. Tällöin yhtiökokouksen pöytäkirjaan on merkittävä osakelajeittain niiden osakkeiden osuus kaikista osakelajin osakkeista, joilla on äänestetty, äänten jakautuminen äänestyksessä osakelajeittain ja niiden kokouksessa edustettujen osakkeiden lukumäärä osakelajeittain, joilla ei ole äänestetty, jos yhtiökokouksessa on suoritettu täysi ääntenlaskenta.

Mitä tulee luonnoksen 5. alaviitteeseen, on huomattava, että ehdotettu 5 momentti tarkentaa voimassaolevaa 4 momenttia, jonka mukaan kaikkien osakeyhtiöiden yhtiökokouksen pöytäkirja on viimeistään kahden viikon kuluttua kokouksesta pidettävä yhtiön pääkonttorissa tai Internet-verkkosivuilla osakkeenomistajien nähtävänä. Kun pörssiyhtiön yhtiökokousta koskevat osakeyhtiölakia tarkentavat erityissäännökset olisivat arvopaperimarkkinalain 2 luvun 6 e ja 6 f §:ssä, olisi systemaattiselta kannalta luontevinta ottaa myös ehdotettu 5 luvun 23 §:n 5 momentti uudeksi 6 g §:ksi.

Osakeyhtiölain 9 luvun 7 §

Ehdotus on kannatettava.

Osakeyhtiölain 9 luvun 17 §

Ehdotus on kannatettava.

Osakeyhtiölain 9 luvun 18 §

Luonnoksen 1 momentin mukaan vaatimus tilintarkastajan lausunnosta osakkeenomistajien etuoikeudesta poikkeamisen perusteluista poistettaisiin. Ehdotus on kannatettava erityisesti niiden yhtiöiden osalta, joilla ei ole tilintarkastajaa. Muutoinkaan tiedekunnalla ei ole ehdotuksesta huomautettavaa.

Arvopaperimarkkinalain 2 luvun 6 e §

”Keskeisten tiedotusvälineiden” käsite on jo tällä hetkellä arvopaperimarkkinalain 2 luvun 6 c §:n 1 momentissa ja 10 §:n 1 momentissa. Säännös on tältä osin yhdenmukainen muun arvopaperimarkkinalain sääntelyn kanssa.

Arvopaperimarkkinalain 2 luvun 6 f §

Ei huomautettavaa 1 momentista. Säännökset ovat tarpeen osakkeenomistajan oikeudet -direktiivin 5 artiklan 3 kohdan voimaan saattamiseksi.

Osakeyhtiölain 5 luvun 21 §:n 1 momentin yleissäännöksen mukaan kokousasiakirjat on pidettävä osakkeenomistajien nähtävänä yhtiön pääkonttorissa tai Internet-verkkosivuilla. Tiedekunta kannattaa ehdotuksen 2 momentin säännöstä, jonka mukaan pörssiyhtiöiden olisi pidettävä kokouskutsu aina nähtävänä yhtiön Internet-sivuilla.

Mitä tulee 6 f §:n yksityiskohtaisiin perusteluihin (s. 32), tiedekunta toistaa edellä esittämänsä huolen osakeyhtiölain 5 luvun 22 §:n viittaussäännöksen aiheuttamasta oikeudellisesta epävarmuudesta.

Vakuutusyhtiölain 5 luvun 7 §:n 2 ja 3 momentti

Ei huomautettavaa.

Vakuutusyhtiölain 5 luvun 11 §:n 2 ja 3 momentti

Viittaussäännöksessä olevaan osakeyhtiölain 5 luvun 22 §:ään liittyviä ongelmia on käsitelty edellä. Muutoin tiedekunnalla ei ole huomautettavaa.