Valtiovarainministeriö
valtiovarainministerio@vm.fi

Viite: VM149:00/2013

LAUSUNTO LUONNOKSESTA KUNTARAKENNELAIN MUUTTAMISESTA 

Kristillisdemokraatit kiittää lausuntopyynnöstä luonnoksesta kuntarakennelain muuttamisesta ja lausuu seuraavaa: 

Yleistä

Kunta - ja palvelurakenteen uudistamisen tarpeesta vallitsee laaja yksimielisyys. Palvelujen turvaaminen ja hyvinvointiyhteiskunnan säilyttäminen nykyrakenteella on mahdotonta, siksi uudistus on välttämätön. Myös siitä, millaisten kuntien varaan tulevaa Suomea rakennetaan, vallitsee laaja yksimielisyys. Kuntauudistuksen tavoitteena on vahvoihin, luonnollisista työssäkäyntialueista muodostuviin, peruskuntiin pohjautuva elinvoimainen kuntarakenne. Hallitusohjelman mukaisesti kunnan tulisi olla riittävän suuri pystyäkseen itsenäisesti vastaamaan peruspalveluista vaativaa erikoissairaanhoitoa ja vastaavasti vaativia sosiaalihuollon palveluja lukuun ottamatta. Samoin vahvan peruskunnan tulisi kyetä tulokselliseen elinkeinopolitiikkaan ja kehittämistyöhön sekä vastaamaan tehokkaasti yhdyskuntarakenteiden hajautumiskehitykseen. Samoihin tavoitteisiin pyrkivät myös edelliset hallitukset. 

Lausuntokierroksella oleva esitys pyrkii rakentamaan kuntauudistuksen tavoitteiden mukaisia vahvoja peruskuntia ja kokoamaan yhteen työssäkäyntialueita turvatakseen suurten kaupunkiseutujen kehittämisen ja elinvoimaisuuden edellytykset. Suurin kasvun ja samalla myös tehostamisen potentiaali on juuri suurilla kaupunkiseuduilla. Suurten kaupunkiseutujen kuntarakenteen uudistaminen estäisi myös alueellista osaoptimointia ja kokoaisi voimavaroja ja vastuuta koko alueesta yhteen.

Osassa suuria kaupunkiseutuja rakenneuudistus on jo pääosin tehty ja rakenne vastaa vahvaa, luonnolliseen työssäkäyntialueeseen perustuvaa, tavoiterakennetta. Lopuilla suurten kaupunkiseutujen alueilla aktiivisuus selvittää liitoksia on huomattavasti vähentynyt, eikä rakenne ole eheytymässä kuntarakenteeseen asetettujen tavoitteiden mukaiseksi. Luonnos kuntarakennelain muuttamiseksi pyrkii antamaan seuraaville hallituksille keinoja kuntarakenteen uudistamiseksi niillä suurilla kaupunkiseuduilla, joilla uudistaminen ei etene vapaaehtoisuuden tietä. 

On selvää, että kunnilla tulee olla taloudelliset ja henkilöstövoimavaroihin perustuvat edellytykset vastata palveluiden järjestämisestä ja rahoituksesta. Viime kädessä eduskunta on vastuussa kansalaisten palvelujen saamisesta ja yhdenvertaisuuden toteutumisesta. Kristillisdemokraateille kansalaisten palvelujen turvaaminen ja yhdenvertaisuuden toteutuminen ovat keskeisiä tavoitteita kaikessa kuntarakenteen sekä sosiaali- ja terveyspalveluiden rakenteiden uudistamisessa. 

Kuntaliitokset eivät yksin ratkaise kunnallisen palvelutuotannon ongelmia, mutta antavat uusia mahdollisuuksia niiden ratkaisemiseen. Harvemmin tarvittavia palveluita voi tarvittaessa hakea hiukan kauempaa, mutta usein tarvittavat palvelut on arjen sujuvuuden kannalta tärkeä saada läheltä. Tällaisen palvelutuotannon järkeistämisen kuntaliitokset mahdollistavat. Kuntalaiselle on lopulta tärkeintä palvelujen saaminen, ei hallinnolliset rajat. 

Kaupunkiseutuperusteista

Selvitysten rajaaminen koskemaan lähtökohtaisesti niitä kuntia, jotka muodostavat kaupunkiseutuperusteiden perusteella yhtenäisen alueen on kuntarakenneuudistuksen tavoitteiden mukainen, vaikkakin rakenneuudistuksen eteneminen myös muilla alueilla on välttämätöntä.
Lakiluonnoksessa määritellyt soveltamiskriteerit (työssäkäyntiperuste, lähitaajamaperuste, työpaikkaomavaraisuusperuste, asuntomarkkinaperuste ja alueen taloudellinen erityisperuste) ovat selkeitä ja riittäviä. Kriteerien avulla voidaan arvioida kuntien välistä toiminnallista suhdetta riittävän monesta eri näkökulmasta. Kriteerit turvaavat myös selkeytensä vuoksi sen, että niiden tulosten arviointi on yksiselitteistä ja että niitä voivat arvioida myös hallituksen ulkopuoliset toimijat. 
Esityksen tavoitteena on kilpailukyvyn vahvistaminen, yhdyskuntarakenteen hallinnan sekä maankäytön, asumisen ja liikenteen suunnittelun edistäminen niillä kaupunkiseuduilla, jotka ovat asukkaiden, työssäkäynnin, asioinnin sekä palveluiden käytön kannalta toiminnallisesti yhteneväisiä. Kristillisdemokraatit pitävät hyvänä sitä, että kaupunkiseutuperusteiden määritteille asetetut raja-arvot on asetettu erittäin korkealle. Erityinen tarkastelu tulee siksi koskemaan vain niitä kuntia, joiden keskinäinen riippuvuus on erityisen syvää ja monipuolista. 
Menettelystä ja päätösvallan rajoista
Kristillisdemokraattinen eduskuntaryhmä haluaa edetä kuntarakenteen uudistamisessa ensisijaisesti vapaaehtoisuuden ja yhteistyön keinoin. Alueen elinvoimaisuuden ja kuntauudistuksen tavoitteiden turvaamiseksi valtioneuvostolle myönnettäisiin esityksessä oikeus viime kädessä käyttää velvoittavaa lainsäädäntöä, mikäli kunnat eivät omaehtoisesti huomioi kuntajakoselvityksen johtopäätöksiä eivätkä ryhdy niiden mukaisiin toimenpiteisiin. Menettelytapana tämä on kuitenkin nähtävä vain poikkeustapauksessa käytettävissä olevana viimeisenä keinona.
Kristillisdemokraatit pitävä hyvänä, että kuntarakennelain muutosesityksessä kuntarakenteen eheyttäminen vastoin kunnan omaa tahtoa on säädetty toteutettavaksi erittäin tiukoilla reunaehdoilla ja moniportaisen menettelytavan kautta. Valtioneuvoston toimivallan laajentaminen on lakiluonnoksessa ehdotettu vasta ehdottoman viimeiseksi keinoksi tilanteissa, joissa suurimpien kaupunkiseutujen kunnat eivät itse löydä ratkaisuja, joilla niiden alueen sisäiseen eriarvoistumiseen ja palvelurakenteen haasteisiin pystytään omilla päätöksillä vastaamaan. Toimivallan käyttö ei tästä syystä tule olemaan laajamittaista. 

Kuntaliitoksiin annettavaa toimivaltaa ei voitaisi käyttää ilman seudun asukkaiden kansanäänestyksessä antamaa tukea.  Kansanäänestyksen edellyttäminen valtioneuvoston toimivallan laajentamisen kohdalla on tarkoituksenmukainen ja tärkeä demokratian ja kansanvallan näkökulmasta. Kansanäänestys antaa kansalaisille mahdollisuuden ottaa kantaa oman alueen kuntarakenteen muuttamisen puolesta tai vastaan. 

Kristillisdemokraattinen eduskuntaryhmä kantaa erityistä huolta syrjäisten kuntien selviämisestä ikääntymisen, muuttotappion ja väestön vähenemisen olosuhteissa. Suurten kaupunkiseutujen kokoaminen yhteen ei vielä vastaa tähän haasteeseen.

Vaikutusarvioista

Esityksen vaikutusarviot on tehty kattavasti, ja ne pohjaavat esityksen nykytilaa kuvaavaan osioon. Käynnissä oleva ikärakenteen muutos, sosiaali- ja terveyspalveluiden kustannuspaine sekä teollisuuden rakennemuutos asettavat kiistattoman haasteen kuntataloudelle ja kuntapalveluille. 

Kristillisdemokraatit on korostanut koko hallituskauden ajan lähipalveluiden turvaamisen tärkeyttä. Mielestämme tärkeimmät uudistuksen tavoitteet liittyvät palvelujen turvaamiseen. Yhdymme esityksen arvioon siitä, että kuntien yhdistymisen kautta on mahdollista tarkastella uutta kuntaa kokonaisuutena, jossa talouden kestävyyteen vaikuttavia rakenteellisia uudistuksia pystytään toteuttamaan. Näin myös lähipalvelut voidaan paremmin turvata. 

Pidämme tärkeänä lähidemokratian paranemista uudistuksen myötä. Esityksen mukaisissa suuremmissa kokonaisuuksissa lähidemokratia vahvistuu - raha ja päätösvalta tulevat samojen kuntapäättäjien käsiin. Lähidemokratia merkitsee sitä, että kansalaisten suorilla vaaleilla valitsemat valtuutetut päättävät arjen kannalta tärkeistä kysymyksistä. Tällä hetkellä käytännössä suurimmassa osassa kuntia kansalaisten kannalta tärkeimmistä kysymyksistä päätetään ylikunnallisissa hallintoelimissä. Suurempien kokonaisuuksien myötä voidaan purkaa niitä rakenteita, joissa erikoistason palvelut ovat karanneet kuntapäättäjän ulottumattomiin. Kuntapäättäjille tulee siten parempi mahdollisuus vaikuttaa erikoistason palveluihin uuden rakenteen myötä. 

Korostamme kansalaisten yhdenvertaisuutta, ja toteamme että yhdenvertaisuus toteutuu huonosti nykyrakenteessa.  Palvelujen saatavuus ja kunnallisverorasitus riippuu liikaa siitä, missä kunnassa sattuu asumaan tai mikä on kunnan taloudellinen tilanne. Erot palveluiden saatavuudessa ovat suuria etenkin niissä palveluissa, joissa kunnille on säädetty enemmän harkinnan mahdollisuuksia. Merkittäviä eroja on nähtävissä perusopetuksesta terveydenhoitoon. Emme saa ajaa kansalaisiamme yhä suurenevan eriarvoisuuden tielle. Suurempi kokonaisuus kestää myös paremmin talouden heilahteluja ja pystyy vastaamaan paremmin erityistarpeisiin. Kuntarakenteen uudistaminen tasaa sekä palvelujen saantia, että verorasitusta. 

Esityksen vaikutuksissa kuntatalouteen tuodaan esille myös vaikutukset henkilöstöön ja sen kautta kuntatalouteen. Kristillisdemokraattinen eduskuntaryhmä toteaa, että viiden vuoden irtisanomissuojasta huolimatta kunnilla on mahdollisuus säästää henkilöstökuluissa myös lyhyellä tähtäimellä, mikäli osataan käyttää viisaasti harvinaisen laajamittaisen eläköitymisen tuomia mahdollisuuksia. Eduskuntaryhmällämme on myös valmiutta lyhentää viiden vuoden irtisanomissuojaa kuntatalouden säästöjen nopeuttamiseksi.