Valtiovarainministeriö

	Asianro 134/00.04.00/2012	
§ 79
Raision kaupungin lausunto kuntarakennelain muuttamisesta

	Valtiovarainministeriö on pyytänyt Raision kaupungilta lausuntoa liitteenä olevasta luonnoksesta kunta-rakennelain muuttamiseksi. Lausuntoa pyydetään erityisesti seuraavista aiheista: 
-	kaupunkiseutuperusteista 
-	menettelystä
-	valtioneuvoston päätösvallan rajoista
-	vaikutusarvioinnista

Lausunto on toimitettava valtiovarainministeriöön viimeistään 31.3.2014 

Liitteenä lausuntopyyntö ja hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kuntarakennelain muuttamisesta

Taustaa

Raision kaupunki on aiemmin antanut lausuntoja kuntauudistukseen liittyen seuraavasti:

- kuntarakennelakiluonnoksesta: kaupunginhallitus 3.12.2012 § 471, 4.2.2013 § 48, kaupunginvaltuusto 11.2.2013 § 471
- kuntajakoselvityksen tekemisestä: kaupunginvaltuusto 14.10.2013 § 127, kaupunginhallitus 18.11.2013 § 416.

Kuntarakenneuudistusta ohjaava kuntarakennelaki tuli voimaan 1.7.2013. Tuolloin lakiin lisättiin säännökset kuntien selvitysvelvollisuudesta, selvitysperusteista ja niistä poikkeamisesta sekä muutettiin kuntien yhdistymisen taloudellista tukea koskevia säännöksiä.

Hallituksen syksyllä 2013 päättämän rakennepoliittisen ohjelman mukaan aluekehityksen kannalta keskeisten kaupunkiseutujen yhdyskuntarakenteen eheyden, alueen elinvoimaisuuden kehittämisen ja palvelujen tehokkaan järjestämisen turvaamiseksi valmistellaan kuntarakennelain täydennys. Tällä lisätään valtioneuvoston toimivaltaa kuntarakennelain 4 d §:n 3 mom:ssa tarkoitetulla yhtenäisellä työssäkäynti- ja yhdyskuntarakennealueella. Toimivallan käyttö rajoitettaisiin tilanteisiin, joissa kuntarakennelain tavoitteet eivät ole toteutettavissa vapaaehtoisesti.

Luonnoksessa esitetään laajennettavaksi valtioneuvoston toimivaltaa päättää kuntien yhdistymisestä viime kädessä vastoin kunnan valtuuston tahtoa. Esityksen tavoitteena on kuntarakenneuudistuksen toteutuminen kaupunkiseuduilla keskuskaupunkien ja niihin yhdyskuntarakenteellisesti ja toiminnallisesti kytkeytyvien kehyskuntien yhdistymisen kautta.

Valtioneuvoston toimivallan laajentaminen koskisi ainoastaan laissa säädettävät kaupunkiseutuperusteet täyttäviä kuntia. Valtioneuvoston toimivallan käytön edellytyksenä olisi, että kuntajakoselvittäjän esitystä kannattaisi kansanäänestysalueen asukkaiden antamien äänten perusteella määräytyvä enemmistö. 

Kaupunkiseutuperusteiden sisältö on määritelty kuntarakennelakiin lisättäväksi ehdotetussa 16 b §:ssä seuraavasti:
1.    Työpaikkaomavaraisuusperuste: kunnan työssäkäyvästä väestöstä alle 80 prosentilla on työpaikka kunnan alueella;
2.    Työssäkäyntiperuste: kunnan työssäkäyvästä väestöstä vähintään 40 prosenttia käy työssä työssäkäyntialueen keskuskunnan alueella;
3.    Lähitaajamaperuste: työssäkäyntialueen keskuskunnan tai siihen rajoittuvan kunnan keskustaajamaan kytkeytyvä lähitaajama ulottuu kunnan rajan yli tai kunnan keskustaajama ylittää kuntarajat
4.    Asuntomarkkinaperuste: työssäkäyntialueen keskuskunnan ja toisen kunnan välisessä asukkaiden muuttoliikkeessä yli 40 prosenttia tapahtuu asianomaisten kuntien välillä;
5.    Alueen taloudellinen eriytymisperuste: edellä 4 kohdassa tarkoitetussa muuttoliikkeessä tulo- ja lähtömuuttajien kaikkien tulojen välinen erotus kalenterivuoden aikana on 150 euroa asukasta kohden tai sitä suurempi.

Kaupunkiseutuperusteet koskisivat vain niitä työssäkäyntialueita, joissa on vähintään 100 000 asukasta. Säännöstä ei kuitenkaan sovellettaisi Helsingin työssäkäyntialueella. Kaupunkiseutuperusteet koskisivat tällä hetkellä 33 kuntaa eli 9 työssäkäyntialueen keskuskuntaa ja 24 kehyskuntaa. Turun kaupunkiseudulla perusteet koskisivat tällä hetkellä Turun, Kaarinan ja Raision kaupunkeja sekä Liedon, Maskun, Naantalin ja Ruskon kuntia.
Valtiovarainministeriö voisi arvioida kerran kunnallisvaalikaudessa kaupunkiseutuperusteiden täyttymistä. Ensimmäinen lain mukainen kaupunkiseutuperusteiden täyttymisen arviointi tehtäisiin kuitenkin vuonna 2015.

	Lausuntonaan Raision kaupunki toteaa seuraavaa:

Raision kaupunki pitää lainmuutosehdotuksen osalta erittäin ongelmallisena, että 1.1.2014 alkanut Turun seudun erityinen kuntajakoselvitys perustuu 1.7.2013 voimaan tulleeseen kuntarakennelakiin ja nyt kesken selvitystyön kyseistä lakia ehdotetaan muutettavaksi. Mukana olevat kaupungit on velvoitettu mukaan selvitykseen voimassa olevalla lailla, mutta selvityksen lopputulokseen sovelletaan oleellisesti muuttunutta lakia, mikäli ehdotetut muutokset tulevat voimaan.

1.7.2013 voimaan tulleessa kuntarakennelain 4 h §:ssä todetaan: ”Kunnan tulee ilmoittaa ministeriölle viimeistään 30 päivänä marraskuuta 2013, minkä kunnan tai kuntien kanssa se selvittää 4 b §:n mukaisesti kuntien yhdistymistä. Edellä 1 momentissa tarkoitetun ilmoituksen sisällöstä voidaan säätää tarkemmin valtiovarainministeriön asetuksella. Kuntien tulee tehdä 4 b §:ssä tarkoitettu yhdistymisselvitys ja mahdollinen siihen perustuva yhdistymisesitys viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän momentin voimaantulosta.” Raisio päätti em. lainkohdan perusteella osallistua Turun kaupunkiseudun erityiseen kuntajakoselvitykseen. Mikäli kuntarakennelaki olisi ollut voimassa nyt ehdotetussa muodossa, Raision ilmoituksen sisältö olisi mahdollisesti ollut toinen.

Nykyisen kuntarakennelain osalta perustuslakivaliokunta piti välttämättömänä, että kunnille annetaan lainsäädäntöratkaisujentultua hyväksytyiksi riittävästi aikaa tehdä yhdistymisselvitykset ja mahdolliset yhdistymisesitykset. Esityksessä viitattiin mm. keskeneräiseen sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämislakiin (sote-laki). Nyt esitetty sote-lakiluonnos mahdollistaa Raision oman perustason palveluiden järjestämisoikeuden. Järjestämisoikeudella tai sen menetyksellä voi olla merkitystä Raision mahdollisiin kuntaliitosnäkemyksiin. Nyt kuitenkin myös kuntarakennelaki on muuttumassa samalla, kun epävarma sote-lakiluonnos on lausunnoilla. Tilanne on kuntien kannalta vähintäänkin sekava. 1.7.2013 voimaan tullutta kuntarakennelakia ei tule muuttaa ainakaan ennen sote-lain lopullista voimaantuloa.

Kaupunkiseutuperusteet

Raision kaupunki katsoo, että 16 b §:n mukaisia kaupunkiseutuperusteita ei tule säätää ja kuntarakennelakia kriteereiden osalta muuttaa. Erityisesti asuntomarkkinaperuste ja taloudellinen eriytymisperuste eivät kuvaa tai liity riittävässä määrin kuntarakennelain 2 §:n ja 4 a §:n mukaisiin tavoitteisiin. Kaupunkiseutuperusteet ovat tässä lakiehdotuksessa myös pakkoliitoksen perusteita, jolloin niiden tulee olla yksiselitteisiä vailla erilaisten tulkintojen mahdollisuutta.

Muuttajien tuloluokat antavat virheellisen käsityksen kuntien verotulojen muutoksista. Pieniin tuloluokkiin kuuluvat eivät välttämättä maksa lainkaan kunnallisveroja, jolloin heidän muuttoliikkeensä ei lähtökohtaisesti eriytä lähtö- ja tulokunnan tulovirtoja lainkaan. Todelliset kunnallisverokertymät ovat huomattavasti pienempiä kuin perusteessa esitetyt bruttotuloluokat. Muuttajan palvelutarve ei myöskään rinnastu muuttajan tuloihin. Lain peruste sisältää selvästi mielivaltaisen ajatuksen ”paremmista” ja ”huonommista” muuttajista.

Myös asuntomarkkinaperusteen yhteys riippuvuuteen keskuskunnan elinvoimaisuudesta on kyseenalainen. Muuttoliikkeen syyt ovat hyvin moninaiset, eikä niistä voi tehdä johtopäätelmää riippuvuudesta keskuskunnan elinvoimaisuuteen. Esimerkiksi keskuskuntien runsas valtiorahoitteisten opiskelupaikkojen tarjonta lisää väistämättä pienituloisten muuttoliikettä keskuskuntiin.

16 b §:ssä todetaan, että pykälää ei sovelleta Helsingin työssäkäyntialueella. 1.7.2013 voimaan tulleessa kuntarakennelaissa on säädetty erikseen Helsingin alueen mahdollisuudesta metropolihallintoon. Kaupunkiseudut joutuvat tässä lainkohdassa selkeästi eriarvoiseen asemaan. Myös Suomen muilla kaupunkiseuduilla tulee olla mahdollisuus poiketa ehdotuksen 16 b §:n mukaisista kaupunkiseutuperusteista, jos kaupunkiseudun kunnat yhdessä haluavat edistää kaupunkiseudulle asetettuja tavoitteita ja toteuttaa alueellista hallintoa metropolihallinnon kautta.

Kaupunkiseutuperusteiden tulee liittyä oleellisesti kuntarakennelain tavoitteisiin, eikä mielivaltaisiin päätelmiin siitä, kuinka hyvin kaupunkiseutujen keskuskuntien ja kehyskuntien tilanteita kuvaillaan erilaisten mittareiden näkökulmasta. Samoilla perustein pitäisi lakiin kirjata tarkastelunäkökulmia kuinka suuren investointi- ja palvelurasitteen kunnille eri ikäryhmät aiheuttavat tai kuinka suuren taloudellisen hyödyn keskuskunnat saavat verorahoitteisista julkisista työpaikoista, palveluiden läheisyydestä tai kiinteistömassoista.

Pakkoliitosperuste

Lakiehdotuksen 16 §:ssä ja 18 §:ässä ehdotetaan säädettäväksi valtioneuvostolle laajennettua toimivaltaa päättää kuntien yhdistymisestä vastoin kunnan valtuuston tahtoa.
Raision kaupunki katsoo, että ehdotetussa kuntarakennelaissa esitetyt perusteet pakkoliitoksen käytölle ovat liian vähäiset, eikä niiden perusteella valtioneuvostolle tule antaa laajennettua valtaa päättää kuntien yhdistymisistä. Pakkoliitoksen perusteet asettavat myös kunnat eriarvoiseen asemaan sijainnista riippuen. Jos kunta kykenee täyttämään perustuslain velvoitteet sekä muilla laeilla kunnille säädetyt velvoitteet ja pitämään taloutensa tasapainossa, eivät nyt ehdotettuun lakimuutosluonnokseen kirjatut kaupunkiseutuperusteet tai yksittäisen kuntaselvittäjän näkemys riitä perusteeksi pakkoliitokselle. 

16 §:n 4 momentissa ehdotetaan osana pakkoliitosprosessia alueelle järjestettävää kansanäänestystä. Raisio katsoo, että menettely on vastoin perustuslakia. Perustuslain 121 §:n 2 momentin mukaan ” Suomi jakaantuu kuntiin, joiden hallinnon tulee perustua kunnan asukkaiden itsehallintoon.” Mikäli käyttöön otetaan kansanäänestysmenettely, jossa toisen kunnan asukas vaikuttaa äänestysmenettelyllä toisen kunnan itsehallintoon, on menettely ristiriidassa kyseisen perustuslain kirjauksen kanssa. Muiltakin osin ehdotettu menettely nähdään huonona ja pahimmillaan pakkoliitoksiin oikeuttava kansanäänestys voisi kärjistää mielipiteitä kuntalaisten välillä voimakkaasti.

Edellä mainituin perustein Raision kaupunki katsoo, että ehdotus kuntarakennelain muutoksiksi tulee kokonaisuudessa hylätä.

Liitteet	7	lausuntopyyntö_fi.pdf	
	8	HE_kuntarakennelain_pakkopykaelaet_17_1_2014_klo_15.pdf	

Päätösehdotus	Kaupunginjohtaja Ari Korhonen

Kaupunginhallitus hyväksyy esittelytekstissä kuvatun Raision kaupungin lausunnon kuntarakennelain muuttamisesta.

Päätös	
Kaupunginhallitus hyväksyi ehdotuksen yksimielisesti.

	Asianmukaisesti allekirjoitetusta ja tarkastetusta sekä säädetyllä tavalla edeltäpäin ilmoitettuna aikana 18. päivänä maaliskuuta 2014 yleisesti nähtävänä olleesta pöytäkirjasta kirjoitetun otteen oikeaksi todistaa:

	Petra Määttänen
	pöytäkirjanpitäjä