KUOPION  KÄRÄJÄOIKEUS

Kuopio                                                             15.8.2005

Oikeusministeriölle

Viite: Oikeusministeriön kirje  25.5.2005
           OM  11/41/2004
           OM  025:00/2004

Asia:   Lausunto  peitetyöryhmän mietinnöstä ja siihen sisältyvästä ehdotuksesta anonyymia 
            todistelua ja peitepoliisin oikeutta osallistua rikollisryhmän toimintaan koskevaksi
            lainsäädännöksi.

                                                         
Kuopion  käräjäoikeus esittää lausuntonaan seuraavaa:

1.      Anonyymi todistelu

Anonyymin todistelun salliminen vaarantaa Euroopan ihmisoikeussopimuksen
kuudennessa artiklassa säädetyn oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin toteutumisen
rikosprosessissa. Oikeudenkäynnin osapuolilla on oltava mahdollisuus tutustua ja
saada tieto kaikista niistä seikoista, jotka voivat oikeudenkäynnissä vaikuttaa asian
ratkaisuun.Anonyymisessä todistelussa esimerkiksi todistajan uskottavuutta ja hänen 
kertomuksensa luotettavuutta ja oikeellisuutta on hankala arvioida.Tämä  vaarantaa 
syytetyn mahdollisuutta puolustautua.

Anonyymistä todistelusta olisi hyötyä vain harvoissa tapauksissa. Ruotsissa tehdyssä
viralliselvityksessä ( SOU 2001:1 ), jossa anonyymiin todisteluun suhtauduttiin kielteisesti,
todettiin, että anonyymista todistelusta olisi hyötyä lähinnä kuultaessa niin sanottuja satun-
naisia todistajia eli vastaajaan nähden ulkopuolista henkilöä, joka on sattumalta nähnyt rikoksen
tai muuten saanut tietoja siitä. Tälläisissäkin tapauksissa todistajan henkilöllisyys voisi
paljastua jo todistajankertomuksen sisällön perusteella. Sen sijaan kanssasyytettyjen tai asian-
omistajien osalta anonyymiteetistä ei olisi yleensä hyötyä, koska he useimmiten ovat jo vastaajan tiedossa.  Koska valtaosa uhatuista oli kanssasyytettyjä, olisi anonyymisellä todistelulla
vain vähäinen merkitys todistajansuojelun kannalta.  Sitä vastoin anonyymisella todistelulla
olisi merkitystä peitepoliisin henkilöllisyyden suojaamisen osalta.

Ottaen kuitenkin huomioon anonyymisen  todistelun aiheuttamat vaikeat prosessuaaliset
kysymykset, erityisesti oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin toteutumisen osalta, ja kun
anonyymisella todistelulla tulisi olemaan mitä ilmeisemmin suhteellisen vähäinen merkitys
todistajansuojelun kannalta, käräjäoikeus suhtautuu kielteisesti anonyymista todistelua 
koskevan lain säätämiseen ja katsoo, että anonyymista todistelua ei tulisi sallia.
Sen asemesta todistajansuojelua voitaisiin kehittää muulla tavoin, esimerkiksi
ottamalla tehokkaammin käyttöön laissa säädetyt todistajansuojelua koskevat  keinot.

Käräjäoikeus vielä kiinnittää huomiota siihen, että työryhmän esityksen toteutuminen
esitetyssä laajuudessa merkitsisi selvää irrottautumista pohjoismaisesta oikeuskäytän-
nöstä. Anonyymi todistelu ei ole sallittu Ruotsissa eikä Islannissa. Norjassa ja Tanskassa
anonyymin todistelun tärkeänä lisäedellytyksenä on, että a) henkilöllisyyden salaaminen
ei aiheuta olennaista haittaa vastaajan puolustukselle ( Norja ) ja b ) on vailla merkitystä
puolustukselle ( Tanska).  Työryhmä ei esitä näitä oleellisia lisäedellytyksiä, vaikka to-
teaa, ettei tarkoituksena ole anonyymin todistelun tuleminen sovellettavaksi Suomessa
lievemmin perustein kuin muissa Pohjoismaissa. 

2.      Peitetoimintaa suorittavan poliisimiehen osallistuminen järjestäytyneessä
rikollisryhmässä peitetoiminnan  kohteena olevan rikoksen tekemiseen.

Työryhmän esityksen mukaan peitepoliisi voisi eräin edellytyksin saada oikeuden
osallistua peitetoiminnan kohteena olevaan rikokseen. Tältä osin käräjäoikeus
on eri mieltä työryhmän enemmistön kanssa ja katsoo, että peitepoliisille ei tulisi
säätää oikeutta osallistua peitetoiminnan kohteena olevaan rikokseen.

Peitepoliisin rikoksenteko-oikeus olisi oikeusjärjestyksen ja poliisin tehtävien ja
poliisitoiminnan periaatteiden kannalta hyvin  poikkeuksellinen ja arveluttava keino.
Käräjäoikeus yhtyy työryhmän jäsenenä toimineen asianajajaliiton edustajan eriävään 
mielipiteeseen ja sen perusteisiin, joiden  mukaan  poliisin toimivaltuuksien lisääminen
sallimalla rikolliseen toimintaan osallistuminen  vaarantaa syylliseksi epäillyn oikeuturvaa,
rikoksen asianomistajan asemaa ja peitepoliisin omaa turvallisuutta ja oikeusturvaa.
Myös tältä osin  menettely voi tietyissä tilanteissa johtaa ristiriitaan oikeudenmukaisen
oikeudenkäynnin edellytysten kanssa.

Juha Hyvärinen
laamanni