TAMPEREEN KÄRÄJÄOIKEUS		LAUSUNTO
Kelloportinkatu 5
PL 134			10.08.2005
33101 TAMPERE
puh. 03-010 36 47400

OIKEUSMINISTERIÖLLE

Viite:	Oikeusministeriön lausuntopyyntö 25.5.2005 OM 11/41/2004

Asia:	Lausunto peitetoimintatyöryhmän mietinnöstä ja siihen sisältyvästä ehdotuksesta anonyymiä todistelua ja peitepoliisin oikeutta osallistua rikollisryhmän toimintaa koskevaksi lainsäädännöksi.

1. Yleistä
	Käräjäoikeus on lausunnossaan tarkastellut erityisesti anonyymiä todistelua koskevaa ehdotusta. Peitepoliisin rikoksen teko-oikeutta koskevaa ehdotusta käräjäoikeus on tarkastellut lähinnä peitepoliisin anonyyminä todistajana kuulemisen osalta.

2. Mietinnössä esitettyjen säännösten tarpeellisuudesta Suomen lainsäädännössä

	Työryhmän mietinnössä on todettu, ettei Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimus aseta ehdotonta estettä anonyymille todistelulle. Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen mukaan anonyymi todistelu tulisi olla poikkeuksellinen toimenpide.

	Peitepoliisin toiminnan osalta ihmisoikeustuomioistuin on ratkaisuissaan asettanut  rajat peitepoliisin toiminnalle.

Mietinnön mukaan  Euroopassa on seitsemän maata, joissa anonyymistä todistelusta on säädelty laissa eli Norja, Tanska, Alankomaat, Belgia, Itävalta, Ranska ja Saksa. Lisäksi Iso-Britanniassa tuomioistuin voi tapauskohtaisesti harkita, tuleeko anonyymiteetti sallia. Islannissa todistajia on mahdollista kuulla ilman vastaajan läsnäoloa ja pääkäsittelyn ulkopuolella.

Käräjäoikeuden mielestä jo pelkästään se seikka, että edellä luetelluissa useissa Euroopan maissa anonyymi todistelu on sallittu puoltaa lähtökohtaisesti anonyymin todistelun sääntelyä Suomessakin. Vaikkei anonyymiä todistelua voitane rajoittaa vain järjestäytyneen rikollisuuden piiriin, se tullee kysymykseen erittäin harvoissa tapauksissa ja lähinnä silloin, kun on kysymys järjestäytyneestä rikollisuudesta. 

Mikäli Suomessa ei sallittaisi anonyymiä todistelua, avaisi tämä vaaran siihen, että järjestäytyneet rikollisryhmät entistä laajemmin toimisivat Suomessa tai Suomesta käsin. Anonyymi todistelu saattaisi toimia tässä mielessä eräänlaisena pelotteena. Voidaan ajatella, että mikäli Suomessa ei olisi mahdollista kuulla ns. satunnaista todistajaa tai peitetoimintaan osallistuvaa poliisia anonyyminä todistajana, olisi esim. järjestäytyneellä rikollisuudella helpompaa toimia Suomessa kuin niissä Euroopan maissa, joissa anonyymi todistelu on sallittua. Suomen ei pidä tarjota muita maita parempia toimintaedellytyksiä järjestäytyneelle rikollisuudelle.

Työryhmän mietinnöstä käy toisaalta ilmi, että anoyymiä todistelua on niissä Euroopan maissa, joissa se on sallittu, sovellettu vain harvoissa tapauksissa. Tämän vuoksi käräjäoikeus pitää tärkeänä, että Suomessa tehtäisiin kattava tutkimus todistajien uhkailun olemassaolosta tai yleisyydestä ennen kuin anonyymistä todistelusta säädetään. Kun ehdotuksen mukaan anonyymi todistelu tulisi kysymykseen vain, jos syyte koskee rikosta, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään kymmenen vuotta vankeutta, käräjäoikeuden mielestä olisi tarpeen selvittää, ovatko em. rangaistusasteikkoon kuuluvissa rikosasioissa todistelutarkoituksessa kuultavat henkilöt Suomessa kohdanneet vakavaa henkeen tai terveyteen kohdistuvaa uhkaa.  

2 Työryhmän mietinnöstä

	Käräjäoikeus viittaa edellä yleisessä osassa lausumaansa ja periaatteessa (sen jälkeen kun kattava tutkimus uhkailun olemassaolosta on tehty)  yhtyy mietinnössä esitettyyn seuraavin huomautuksin:

	Tulisi harkita olisiko anonyymin todistelun yleisiin edellytyksiin lisättävä, Norjan ja Tanskan mallien mukaisesti,  ettei menettelystä olisi olennaista haittaa vastaajan puolustukselle.

	Voidaan myös kysyä tulisiko omaisuuteen tai kotirauhaan kohdistuvan törkeän rikoksen uhan jossain tapauksessa mahdollistaa anonyymin todistelun.
	
	Käräjäoikeus vastustaa oikeudenkäymiskaaren 17 lukuun ehdotetun 35b pykälän säätämistä. Käräjäoikeus vastustaa myös ehdotettua menettelyä, jossa tuomioistuin ratkaisisi asianomistajan perätöntä lausumaa tai virkarikosta koskevan asian syyttämispyynnön.

	Käräjäoikeus on jäljempänä ilmenevin tavoin lausunut tarkemmin eräistä mietinnön kohdista.

3 Työryhmän mietinnön liitteenä olevasta käräjätuomari Liisa Paulin mielipiteestä

Käräjäoikeus on samaa mieltä käräjätuomari Paulin eriävän mielipiteen kanssa siitä, ettei ehdotettua 35b pykälää oteta oikeudenkäymiskaaren 17 lukuun.

Oikeudellinen päätöksenteko perustuu vapaaseen todistusharkintaan, jonka mukaan tuomioistuin saa vapaasti harkita esitetyn näytön todistusarvon. Säännösehdotus on ristiriidassa Suomessa voimassa olevan todisteluoikeuden kanssa. Lisäksi säännös on ristiriidassa perustuslaissa turvatun tuomioistuinten riippumattomuuden kanssa. Pelkästään se, että tapausten vähäisyyden vuoksi olisi vaarana, ettei aina muisteta kiinnittää huomiota anonyymin todistelun näyttöarvoon, ei voi olla peruste säännöksen säätämiseen. 
Kyseinen lisäys oikeudenkäymiskaareen tulisi joka tapauksessa säätää perustuslain säätämisjärjestyksessä.

4 Anonyymin todistajan luotettavuuden arvioinnista

	Työryhmän jäsen asianajaja Tuija Turpeinen on eriävässä mielipiteessään kohdassa 3.3 katsonut, että anonyymi todistelu heikentää syytetyn puolustusta, koska puolustuksella ei ole tosiasiallista mahdollisuutta kysyä vastapuolen nimeämältä todistajalta tämän luotettavuuteen vaikuttavista seikoista.

	Todistajan kertomusten luotettavuuden arviointi on aina vaikeaa. Käräjäoikeus toteaa, että todistajan kertomuksen luotettavuuden arviointi ei yksinomaan riipu siitä, tietääkö asianosaisen todistajan nimen ja tämän yhteystiedot, vaan todistajan kertomuksen luotettavuutta arvoidaan mm. sillä perusteella, kuinka yksityiskohtainen ja johdonmukainen todistajan kertomus on. Ehdotuksen mukaan anonyymiä todistajaa kuultaisiin normaaliin tapaan pääkäsittelyssä, jolloin asianosaisella on mahdollisuus esittää todistajalle kysymyksiä ja tällä tavoin asianosainen voi saada vastapuolen todistajan kertomuksen luotettavuuden kritiikin kohteeksi tosin rajoituksin, ettei todistajan henkilöllisyys saa paljastua. 

5 Asianomistajan syyteoikeus

	Asianomistajalla on perustuslain 118 §:n 3 momentin tulkinnan mukaan ensisijainen syyteoikeus virkarikoksista ja ROL 1 luvun14 § 2 momentin nojalla väärästä ilmiannosta. 

Anonyymin todistelun tilanteissa ehdotuksessa on esitetty varsin poikkeuksellinen menettely asianomistajan syyteoikeudelle, joka merkitsee asianomistajan perustuslaillisen oikeuden kaventamista niin kuin asianajaja Turpeinen on eriävässä mielipiteessään ilmituonut.

Käräjäoikeus kiinnittää huomiota siihen, että perustuslain 3 §:n mukaan tuomioistuimet käyttävät tuomiovaltaa. Tuomioistuimien perustuslain mukaisiin tehtäviin ei kuulu harkinta, onko todennäköisiä syitä rikoksesta epäillyn syyllisyyden tueksi vai ei (syyteharkinta). Ehdotettu menettely olisi askel tutkintatuomarijärjestelmän suuntaan, jollaisesta käräjäoikeuden käsityksen mukaan muualla Euroopassa ollaan pikemminkin luopumassa. Käräjäoikeus vastustaa ehdotettua menettelyä. Asianomistajan syyteoikeus on turvattava muulla tavalla.

Käräjäoikeus kiinnittää huomiota siihen, ettei tuomioistuimille sälytetä tehtäviä, jotka eivät kuulu sen perustuslaissa säädettyyn tehtävään.  

6 Peitetoimintaan osallistuneen poliisin kuuleminen anonyymisti

	Käräjäoikeus kiinnittää huomiota siihen, että peitetoimintaan osallistunutta poliisia tuskin voitaneen kuulla siten, että hän olisi läsnä pääkäsittelyssä joko ilman sermiä tai sermin takana. Ko. poliisihan on periaatteessa vastaajatahon ulkonäöltä ja ääneltä tuntema. Näin ollen ainoaksi tavaksi jäisi se, että peitepoliisia kuultaisiin siten, että hän on toisessa huoneessa ja hänen ääntään muutettaisiin. 

7 Anonyymin todistajan haastaminen ym.

	Mikäli anonyymistä todistelusta säädetään, on välttämätöntä, että tuomioistuimet saavat riittävän koulutuksen ja yhdenmukaisen ohjeistuksen käytännön menettelyistä kuten anonyymin todistajan haastamisesta, henkilöllisyyden toteamisesta, valan/vakuutuksen antamisesta, poissaolosta oikeudessa, todistajan palkkion maksamisesta jne. Kun tarkoituksena on, että anonyymi todistelu tulisi kyseeseen vain harvoin, erityisen tärkeää on, että em. seikoista annetaan yksityiskohtaiset ohjeet.

	Lausunnon on käräjäoikeudessa valmistellut työryhmä, jonka puheenjohtajana on toiminut käräjätuomari Pekka Lankinen ja jäseninä käräjätuomarit Ilari Sorsimo ja Aulikki Stenbäck.

	Laamanni		Reko Vilpas