~ l\ IWPr
Vantaan käräjäoikeus
Vanda tingsrätt	5.9.2005

Oikeusministeriö Lainvalmisteluosasto PL 25
99230 Valtioneuvosto

~ t( ~ ( Ain) ° C~ ~Z

Asia:	Vantaan käräjäoikeuden lausunto peitetoimintatyöryhmän mietinnöstä OM 11/41/2004

Käyntiosoite / Besöksadress	Postiosoite / Postadress	Puhelin, telekopio ja sähköpostiosoite / Telefon, telefax och e-mailadress
Kielotie 21 / Konvaljvägen 21	PL / PB 194	010 3645 200 vaihde / telefonväxel
VANTAA / VANDA	01301 VANTAA / VANDA	010 3645 399 telekopio / telefax vantaa.ko@om.fi

5.9.2005

VANTAAN KÄRÄJÄOIKEUS Kielotie 21
01300 VANTAA
LAUSUNTO
Viite	Oikeusministeriön lainvalmisteluosaston lausuntopyyntö 25.5.2005, OM 11/41/2004
Asia	Lausunto peitetoimintatyöryhmän mietinnöstä (KM 2005:5)
Pyydettynä lausuntona peitetoimintatyöryhmän mietinnöstä käräjäoikeus esittää kunnioittaen seuraavaa.

Yleistä

Työryhmä on ehdottanut, että peitetoimintaa suorittavalle poliisimiehelle voitaisiin antaa lupa osana peitetoimintaa osallistua järjestäytyneen rikollisryhmän toimintaan sekä myös tehdä joitakin muita rikoksia. Samoin työryhmä on ehdottanut anonyymin todistelun sallimista. Ehdotetut muutokset ovat periaatteellisella tasolla hyvin merkittäviä. Käräjäoikeus ei katso voivansa ottaa kantaa ehdotettujen muutosten tarpeellisuuteen. Suomen Asianajajaliiton edustaja asianajaja Tuija Turpeinen on eriävässä mielipiteessään tuonut vastanäkökohtia hyvin esille.
Forum/jääviydet
Työryhmä on ehdottanut, että sekä peitetoimintaa suorittavalle poliisimiehelle annettavassa luvassa osallistua järjestäytyneen rikollisryhmän toimintaan että anonyymin todistelun sallimisessa toimivaltainen tuomioistuin on 1) joko syyteasiassa toimivaltainen tai 2) muu sopiva tuomioistuin. Käräjäoikeus esittää tältä osin harkittavaksi tulisiko erityisesti jääviysnäkökohtien johdosta sekä muutoinkin kyseisten lupien käsittely keskittää alioikeustasolla hovioikeuspiireittäin yhteen suurehkoon käräjäoikeuteen.

Kuultaessa peitetoimintaan osallistunutta poliisimiestä anonyymisti ehdotettu menettely nimittäin on kaksivaiheinen. Käräjäoikeushan on ensiksi käsitellyt luvan osallistua rikollisjärjestön toimintaan (sekä mandollisesti jatkolupia), jonka jälkeen vasta käräjäoikeus päättää anonyymin todistelun sallimisesta. Työryhmä on ehdottanut, ettei anonyymistä todistelusta päättänyt tuomari saa jääviyssyistä käsitellä itse syyteasiaa. Kuitenkin samojen jääviyssyiden johdosta täytynee myös peitetoimintalupiin osallistuneita tuomareita pitää syyteasiassa jääveinä. Tällöin jäävien tuomarien määrä on ennen syyteasian käsittelyä yleensä kaksi tai useampi, mikä pienemmässä käräjäoikeudessa vaikeuttaa

1

jäävittömän kokoonpanon löytymistä erityisesti vielä kun rikollisjärjestöön kohdistuvassa oikeudenkäynnissä syyteasiaa käsiteltäneen vahvennetussa kokoonpanossa. Näiltä vaikeuksilta vältyttäisiin, mikäli edellä kerrotut lupa-asiat suunnattaisiin suoraan isompiin käräjäoikeuksiin. Tämä myös mandollistaisi paremman ammattitaidon ja yhtenäisemmän linjauksen näitä asioita käsiteltäessä sekä myös edesauttaisi käsiteltyjen salaisten asioiden salassa pysymistä.

Muita jääviysongelmia saattaa pienemmässä käräjäoikeudessa tulla myös anonymiteetin purkamisen yhteydessä. Asianomistajan halutessa nostaa syytteen anonyymisti kuultua henkilöä kohtaan työryhmä on ehdottanut kaksivaiheista menettelyä, jossa ensiksi yksi tuomari päättää syytteen nostamisesta, jonka jälkeen syyteasiaa on käsiteltävä muussa kokoonpanossa. Jääviyssyistä syytteen nostamisesta päättänyt tuomari ei saa käsitellä syyteasiaa. Yleisistä jääviyssäännöistä johtuen anonyymin todistajan kertomuksen aiemmin ajetun syyteasian yhteydessä vastaanottaneita tuomareita lienee myös pidettävä jääveinä. Anonymiteetistä päättänyttä tuomaria tai peitetoimintalupiin osallistuneita tuomareita ei kuitenkaan liene pidettävä jääveinä.

Muutoksenhaku

Työryhmä on ehdottanut anonyymiä todistelua koskevaan päätökseen muutoksenhakukeinoksi nopeutettua valittamista (7 vrk) ja valituksen käsittelemistä kiireellisenä. Käräjäoikeudella on hyvin myönteisiä kokemuksia pakkokeinoasioissa käytettävästä kantelumenettelystä, jossa hovioikeus säännönmukaisesti antaa ratkaisunsa kandessa viikossa kantelusta. Nämä myönteiset kokemukset huomioiden käräjäoikeus esittää harkittavaksi, onko esitetyn kaltaisen uuden muutoksenhakumenettelyn luomiselle tarvetta vai voisiko muutoksenhakukeinona olla kantelu.

Joka tapauksessa työryhmänkin ehdotuksessa ongelmakohtana on valitusinstanssin jälkeinen jatkomuutoksenhaku. Ehdotetussakin menettelyssä muutoksenhakukeino hovioikeuden valitukseen antamasta ratkaisusta on normaali valituslupamenettely korkeimpaan oikeuteen, jolloin määräaika valitusluvan pyytämiseen ja valituksen tekemiseen on 60 päivää hovioikeuden ratkaisusta. Käräjäoikeus esittääkin harkittavaksi, voisiko tätä 60 päivän määräaikaa lyhentää anonyymiä todistelua koskevan päätöksen kohdalla.

Valtion vahingonkorvausvastuu

Valtio ei voi ottaa oikeudekseen ensin päättää, voiko asianomistajalla olla oikeus korvaukseen siltä peitetoiminnan yhteydessä tapahtuneesta vahingosta, ennenkuin se ilmoittaa tästä asianomistajalle. Ilmoitus asianomistajalle on siten tehtävä jo silloin, jos on edes varteenotettavia perusteita katsoa, että asianomistajalla saattaa olla korvausvaatimuksia myös valtiota kohtaan.

Valtion korvausvastuusta voi tulla riitaa ja asia saattaa päätyä tuomioistuimeenkin. Ehdotuksessa ei ole pohdittu peitepoliisin ja todistajan anonymiteetin asemaa tällaisessa riitaoikeudenkäynnissä. Tähän lienee asian jatkovalmistelussa aihetta.

Käräjäoikeuden lausunnon ovat valmistelleet käräjätuomarit Jyrki Rinnemaa ja Timo Heikkinen. Lausuntoa on myös käsitelty käräjäoikeuden johtoryhmässä.