Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

OM 11/41/2004 ja OM025:00/2004/25.5.2005

peitetoimintatyöryhmän mietinTö ja siihen sisältyvä ehdotus anonyymiä todistelua ja peitepoliisin oikeutta osallistua rikollisryhmän toimintaa koskevaksi lainsäädännöksi

Taustaa	Oikeusministeriö on pyytänyt Poliisikoululta lausuntoa peitetoimintatyöryhmän mietinnöstä ja siihen sisältyvästä ehdotuksesta anonyymiä todistelua ja peitepoliisin oikeutta osallistua rikollisryhmän toimintaa koskevaksi lain-säädännöksi 25.5.2005 päivätyllä kirjeellä. 

Anonyymi todistelu 	Esityksessä esille tuodun mukaisesti Suomessa ei ole täsmällistä 
tutkimustietoa siitä, keihin henkilöihin mahdollinen uhkailu kohdistuu, miten se vaikuttaa todistamiseen ja missä tapauksissa anonymiteetistä voisi olla hyötyä. Yleinen arvio kuitenkin on, että pelkäävien todistajien määrä on jossain määrin lisääntynyt. Pelko ilmenee yleensä siten, että esitutkinnassa annettua todistajankertomusta muutetaan tai käräjäoikeudessa todistajaa kuultaessa todistajan muistamattomuus asian suhteen lisääntyy, vaikka aikaa tapahtumasta ei olisi kulunut vielä kovin paljon. Tähän ongelmaan tulisi löytää ratkaisu eli miten rikosasioiden käsittely turvataan esitettävän todistelun osalta, ettei mahdollinen pelko tai jokin muu syy vaikuttaisi todistelun luotettavuuteen ja saatavuuteen.

Anonyymistä todistelusta on ehdotuksessa todetuin tavoin hyötyä lähinnä kuultaessa ns. satunnaisia todistajia, toisin sanoen vastaajaan nähden ulkopuolista henkilöä, joka sattumalta on nähnyt rikoksen tai muuten saanut tietoja siitä. Näidenkin todistajien asema on kuitenkin kyseenalainen, kun todistajan henkilöllisyys voi paljastua jo todistajankertomuksen sisällön perusteella. Todistelun arvo on myös kyseenalainen, jos on vaarana, että todistelun sisältö muuttuu, kun todistaja pelkää henkilöllisyytensä kuitenkin paljastuvan kertomuksensa sisällön vuoksi.

Kanssasyytettyjen tai asianomistajan osalta anonymiteetistä ei pääsään-töisesti ole hyötyä, koska useimmiten he ovat vastaajan tiedossa. Selvityksessä todetaan aivan oikein, että anonyymistä todistelusta olisi siis hyötyä vain harvoissa tapauksissa. Tämän vuoksi muiden keinojen käyttöä uhattujen todistajien suojelemiseksi pitäisi selvittää enemmän. Esityksessä on muutoinkin jäänyt liian vähälle huomiolle todistajien ja rikosten asianomistajien ihmis- ja perusoikeudet. 

Peitetoimintaan osallistuvan poliisin oikeus osallistua rikolliseen toimintaan

Anonyymia todistelua koskevien säännösten soveltaminen myös poliisimiehiin ja heille läheisiin henkilöihin samojen perusteiden mukaan kuin tavallisiin todistajiin olisi perusteltua. Ehdotettu säännös, että anonyymia todistelua on perusteltua käyttää sen turvaamiseksi, että poliisimies voi jatkaa käynnissä olevaa peitetoimintaa, ei ole riittävä. Käytännössä anonyymin todistelun käyttäminen pitäisi olla mahdollista aina, että turvattaisiin poliisimiehen mahdollisuus jatkaa peitetoimintaa suorittavana poliisina. 

Tämä on perusteltua siksi, että samat rikoksentekijät kuitenkin hyvin usein vankilasta päästyään jatkavat rikollista toimintaa ja silloin kerran ”kasvonsa menettänyt” peitetoiminnassa mukana ollut poliisi voi joutua ongelmalliseen ja jopa vaaralliseen tilanteeseen ollessaan edelleen mukana peitetoiminnassa. Viranomaistoiminnassa ei voida kuitenkaan lähteä asetelmasta, että peitetoimintaan osallistuu kuka tahansa poliisimies, vaan toiminta vaatii tietynlaista asennetta ja persoonallisuutta sekä myös pitkäaikaista koulut-tautumista asiaan. Tästä näkökulmasta ”kasvojen menettämistä” täytyy pyrkiä välttämään, ettei poliisimiehen kouluttaminen peitetoimintaan ole yhden tai kahden rikosjutun selvittämisen jälkeen jäänyt hyödyttömäksi.

Kymmenen vuoden ankarimman rangaistuksen edellytys on lisäksi liian korkea. Poliisimiehellä on oikeus peitetoimintaan, jos se on tarpeen pakkokeinolain 5 a luvun 2 §:ssä mainitun rikoksen estämiseksi tai selvittämiseksi, eli käytännössä rikosten, joiden ankarin rangaistus on vähintään neljä vuotta vankeutta. Rikollisryhmän toimintaan osallistumisen edellytys tulisi olla sama tai enintään hieman korkeampi kuin tämä varsinaisen peitetoiminnan edellytys. 

Johtopäätökset	Esitys anonyymiksi todisteluksi ja peitepoliisin oikeus osallistua rikollisryhmän 
toimintaan on hyvä askel eteenpäin rikosasioiden käsittelyn turvaamiseksi niissä esitettävän näytön osalta. Poliisikoulun koulutukseen ja menettelyn edellytyksiin liittyvät huomautukset huomioon ottamalla esitys on koulu-tuksellisessa mielessäkin järkevä. Lisäksi Poliisikoulun käsityksen mukaan esitettävän näytön eli pelkäävien todistajien suojelua pitäisi edelleen kehittää ja laajentaa etsimällä uusia keinoja todistelun esittämisen turvaamiseksi. 

Poliisikoulun lausunnon ovat valmistelleen lehtori Mikko Ylikangas, ylikomisario Kimmo Kiiski, yliopettaja Pentti Pajarinen ja opettaja Satu Rantaeskola.

Johtaja 			Anja Mikkola	

Hallintojohtaja  		Timo Rajala

mh/lg:\lausunnot/OM peitetoiminta 15.8.05