Lahden käräjäoikeus				LAUSUNTO
Laamanni Ilkka Tuomola
					9.8.2005

Oikeusministeriö
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Lausuntopyyntönne 25.5.2005, OM 11/41/2004, OM025:00/2004

Pyydettynä lausuntona peitetoimintatyöryhmän mietinnöstä ja siihen sisältyvästä ehdotuksesta anonyymiä todistelua ja peitepoliisin oikeutta osallistua rikollisryhmän toimintaan koskevaksi lainsäädännöksi Lahden käräjäoikeus kunnioittaen esittää asianomistajan syyteoikeutta koskevalta osalta ja anonyymistä todistelusta päättämisen osalta seuraavaa.  

I     Asianomistajan syyteoikeudesta

1.   Lakiehdotuksessa käytetty terminologia

Oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain 1 lukuun esitetään lisättäväksi 14a, 14b, 14c, 14d ja 14 e §:t.

Ehdotetun 14a §:n 1 momentin mukaan asianomistajan, joka haluaa yksin nostaa syytteen tai tehdä rikosilmoituksen anonyymisti kuultua henkilöä, joka edelleen haluaa henkilöllisyytensä jäävän paljastumatta, kohtaan perättömästä lausumasta tuomioistuimessa tai tähän asiaan liittyvästä virkarikoksesta, asianomistajan on ensin tehtävä kirjallinen syyttämispyyntö tai rikosilmoitus syyteasiassa toimivaltaiselle tuomioistuimelle, joka ratkaisee, nostetaanko asiassa syyte (syyttämispyyntöä koskevan asian ratkaisu).

Ehdotetuissa §:issä käytetään säännönmukaisesti termiä “syyttämispyyntö”.  14d §:ssä todetaan, että syytteen nostamisesta päättänyt tuomari ei saa käsitellä syyteasiaa.  

Lakiehdotuksen yksityiskohtaisten perustelujen mukaan tuomioistuin toimisi syyttämispyyntöä koskevan asian käsittelyssä siinä roolissa, joka tavallisesti kuuluu syyttäjälle.  Tuomioistuimen olisi ennen asian ratkaisemista kuultava syylliseksi epäiltyä, asianomistajaa ja syyttäjää ja tarkoituksena on, että tuomioistuin tekisi ratkaisunsa asiassa lähinnä kirjalliseen asiakirjaselvitykseen perustuen.  Tuomioistuin voisi ehdotuksen mukaan myös antaa määräyksen esitutkinnan toimittamisesta, jos esitutkintakynnys tuomioistuimen mukaan ylittyy (“on syytä epäillä”).  Esitutkinnan suorittamisesta vastaisi syyttäjä.   

Ehdotetun 14a §:n 2 momentin mukaan asianomistajan syyttämispyynnön tai asiaa koskevan rikosilmoituksen sisällöstä olisi voimassa, mitä asianomistajan yksin ajaman rikosasian haastehakemuksesta 7 luvussa säädetään.  

2.   Syyttämispyyntö/haastehakemus

Asianomistajan tekemä kirjallinen syyttämispyyntö vastaa siis sisällöltään haastehakemusta. Erityistä perustetta kutsua haastehakemuksen muotoon laadittua asiakirjaa syyttämispyynnöksi ei ole.  Asianomistaja pyytää haasteen antamista asiassa, ei siis käräjäoikeutta nostamaan asiassa syytettä.  Syytteen on asianomistaja jo itse päättänyt nostaa toimittamalla haastehakemuksen tai rikosilmoituksen käräjäoikeudelle. Käräjäoikeus ei siten tosiasiassa päätä syytteen nostamisesta vaan haasteen antamisesta.

Käräjäoikeuden tehtävänä on tarkastaa haastehakemus ja jos sille toimitetun tai sen hankkiman kirjallisen aineiston perusteella on olemassa todennäköisiä syitä rikoksesta epäillyn syyllisyyden tueksi, tuomioistuimen on annettava haaste, jossa vastaajan henkilöllisyys paljastetaan.  Jos syytteen nostamiselle ei ole edellytyksiä, tuomioistuimen on haastetta antamatta hylättävä “syyttämispyyntö” eli haastepyyntö tuomiolla (14c §).

3.   Ehdotetut muutokset
   
Jotta vältyttäisiin korostamasta sitä, että tuomioistuin syyttämispyyntöä koskevan asian käsittelyssä toimii roolissa, joka tavallisesti kuuluu syyttäjälle, tulisi termin “syyttämispyyntö” sijasta käyttää termiä “haastehake-mus”.  Termi “syytteen nostaminen” tulisi korvata termillä “haasteen antamisesta päättäminen”, joka perinteisesti ymmärretään tuomioistuimen toimivaltaan kuuluvaksi.  Tämä terminologia sisältyy jo 14c §:ään.  

Lahden käräjäoikeuden ehdotuksen mukaan 

14a §:ssä säädettäisiin, että:  
---- asianomistajan on ensin toimitettava kirjallinen haastehakemus tai rikosilmoitus ja pyyntö haasteen antamisesta syyteasiassa toimivaltaiselle tuomioistuimelle, joka ratkaisee, annetaanko asiassa haaste (haastepyyntöä koskevan asian ratkaisu).

Asianomistajan haastehakemuksen ja haastepyynnön tai asiaa koskevan rikosilmoituksen sisällöstä on voimassa, mitä ---- 

14b §:ssä säädettäisiin, että:
Tuomioistuimen on ennen haastepyyntöä  koskevan asian ratkaisemista kuultava syylliseksi epäiltyä ----  

Haastepyyntöä koskevan asian käsittely ja siihen liittyvät asiakirjat eivät ole julkisia. -----

14c §:ssä säädettäisiin, että:
----
Jos syytteen nostamiselle ei ole edellytyksiä, tuomioistuimen on haastetta antamatta hylättävä haastepyyntö tuomiolla.

14d §:ssä säädettäisiin, että: 
14c §:ssä tarkoitetun haasteen antamisesta päättänyt tuomari ei saa käsitellä syyteasiaa. 

II    Anonyymistä todistelusta päättäminen

1.   Ehdotettu käsittelyjärjestys

Ehdotetun oikeudenkäynnistä rikosasioissa annetun lain uuden 11b §:n mukaan anonyymistä todistelusta päättää se tuomioistuin, joka on syyteasiassa toimivaltainen tai, jos se kuultavan anonymiteetin suojaamiseksi on tarpeen, sellainen käräjäoikeus, jossa asian käsittely sopivasti käy päinsä.  Anonyymistä todistelusta päättänyt tuomari ei saa käsitellä syyteasiaa.

Ehdotuksen perustelujen mukaan oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin kannalta olisi pyrittävä siihen, että pääasian ratkaiseva tuomari ei tiedä todistajan henkilöllisyydestä ja uskottavuudesta sen enempää kuin asianosaisetkaan.

Anonyymi todistelu tulisi kysymykseen vain, jos syyte koskee rikosta, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään kymmenen vuotta.  On ilmeisesti tarkoitettu, että anonyymiä todistelua koskevia asioita olisi lukumääräisesti erittäin vähän. Anonyymi todistelu tulee käytännössä kysymykseen pääasiassa sellaisissa laajoissa jutuissa, joiden tutkintaan osallistuu keskusrikos- poliisi.

2.    Keskitetty käsittely

Anonyymistä todistelusta päättäminen tulisi Lahden käräjäoikeuden mielestä käräjäoikeuksien osalta keskittää tiettyyn tai tiettyihin käräjäoikeuksiin, joissa olisi riittävä valmius esimerkiksi videokuulustelujen järjestämiseen.  Anonyymistä todistelusta päättäminen voitaisiin keskittää esimerkiksi Helsingin käräjäoikeuteen, jossa näiden erikoislaatuisten asioiden käsittelyyn syntyisi rutiini ja jossa mm. julkisen asiamiehen nopea hankkiminen onnistuu paremmin, kuin pienissä käräjäoikeuksissa.     			
Keskittämisellä saavutettaisiin se etu, että syytteen käsittelevässä käräjäoikeudessa anonyymistä todistelusta päättänyt tuomari ei tulisi esteelliseksi käsittelemään syyteasiaa. Esteellisyys saattaa aiheuttaa käytännössä hankaluuksia erityisesti pienissä käräjäoikeuksissa. Helsingin käräjäoikeudessa ei tätä ongelmaa tuomareiden suuren lukumäärän vuoksi aiheutune. Keskittäminen varmistaisi myös sen ajatuksen toteutumisen, ettei tieto anonyymin todistajan henkilöllisyydestä voisi esimerkiksi vahingossa tulla syyteasiaa käsittelevän tuomarin tietoon. 

III    Lopuksi

Muilta osin Lahden käräjäoikeudella ei ole mietinnön ja ehdotuksen osalta erityistä lausuttavaa.

Ilkka Tuomola
laamanni 
Lahden käräjäoikeus