VANTAAN KAUPUNKI
TEKNINEN TOIMIALA
Kuntatekniikan keskus	24.3.2003
		31 03
OIKEUSMINISTERIO	)	-
	tf~	~1( ~
PL25	(t/c~	~
000230 VALTIONEUVOSTO

Kirjeenne 12.2.2003, OM 35/41/2002

LAUSUNTO AJONEU VON HALTIJAN VASTUUTA KASITTELE VAN TYORYHMAN PYYTAMISTA ALUSTA VISTA KAN~ANOTOISTA

Vantaalla ei juuri ole selvitetty ajoneuvon haltijavastuun en vaihtoehtoja, Kaupunki on eräissä yhteyksissa tuonut esiin tarpeen ylinopeuksien valvontaan sekä liikenneturvallisuuden parantamiseksi että asuinalueiden lapiaj okaduilla ylinopeuksilla tapahtuvan osin liikennemerkkien vastaisen ajon hillitsemiseksi.

Muita runsaasti asukkaiden valituksia aiheuttavia tieliikennelainsaädännön rikkomuksia ovat punaista liikennevaloa pain ajaminen, pistemaisten tai pitempien lapiajo kielletty katuosuuksien kautta ajaminen, esim. kevyenliikenteen väylillä ajaminen, pysakointivirheet j a j alkakaytavilla pysayttaminen seka pysahtymiskieltoalueille pysayttäminen. Jalankulkuteillä ajoa on pyritty estamaan ns. betoniporsailla. Pysayttaminen esim. pankkiautomaattien lahellä lyhyeksi aikaa j aa useimmiten tavanomaisen pysakoinninvalvonnan ulottumattomiin, mutta aiheuttaa j alankulkij oille ilmeista haittaa. Bussikaistoja ei Vantaalla talla hetkelläjuuri ole, joten niiden valvontakaan ei vielä ole ajankohtaista. Mikäli Keha III:n parantamistyon yhteydessa merkitaan bussikaistat on niiden automaattinen valvonta perusteltua. Yksi erittäin yleinen liikennesääntöj en vastainen kayttaytymistapa autoilij oilla on j alankulkij alle esteettömän kadunylityksen turvaavan suoj atiesäännön noudattamatta jattaminen. Voisi melkein väittää, että koko saanto ei ole voimassa. Useampikaistaisella tiellä on suorastaan vaarallista pysahtya suojatien eteen, koska viereisiä kaistoja ajavat pysahtyvat erittäin satunnaisesti suojatien eteen. Liikennevaloissa myos kääntyvän auton velvollisuuden laiminlyonti väistää suojatieta kulkevaajalankulkijaa, on usein esiin noussut valitusten kohde.

Nakemyksia yksiloityjen kysymysten osalta.

Kohta 1

Tarve paakatujen ja sita pienempien kokoojakatujen nopeusvalvontaan on ilmeinen asukkaiden esittamien toivomusten valossa. Tarve koskee etenkin
Osoite	Puhelin, vaihde	Telefax
Kielotie 13	8391	839 4341
01300 VANIAA

katujaksoja, jolla on koululaisten kayttamia reitteja ja kulkureitteja paivakoteihin. Mikali valvonta perustuu nikesakkomalliin, on pelattavissa, etta valvonta kohdistuu poliisin oletettavien prionisointiperiaatteiden mukaan etupaassa kaikkein vilkkaimpiin valtakunnallisiin tiejaksoihin, eika resursseja niita asuinympanistoj en valvontaan. On nahtavissa, etta ajaj an tunnistamista edellyttavien tapausten runsaus tukkisi janjestelman. Pitäisikin harkita voisiko ylinopeuksissa virhemaksurajan korottaa esim. 30 km/h nopeusylityksiin.

Mikäli valvonta perustuisi pysakointivirhemaksun tapaan hallinnollisen maksun vaihtoehtoon, Vantaalla olisi todennaköisesti kiinnostusta valvonnan jarjestamiseenja siitä vastaamiseen alueellaan yhteistyossa poliisin kanssa, koska paineita järjestelmän avulla saatavaan tehostettuun ylinopeuksien poistamiseen on olemassa.

Kohta 2

Kaupungin kasityksen mukaan toteutettavan mallin vastuullisen viranomaisen tulisi järjestää valvonta omaha vastuullaan. Sikali kun kyse olisi valmistelun pohjana olevasta rikesakkovaihtoehdosta, poliisiviranomaisen tuhisi vastata j ärj estelyista. Tietenkin on mahdolhista, etta viranomainen ulkoistaa jonkin osan valvonnanjarjestelyista. Esim. kiinteiden valvontapisteiden toteutus ja tekninen kunnossapito voisi olla yksityisesti hoidettua. Kaupunki on halukas valittamaan tietoj a asukkaiden esittamista valvontatarpeista ja osoittamaan katuverkolla paikkoj a valvontaan korvauksetta. Vantaalla tiehallinnon Uudenmaan tiepiiri on huomattava tienpitaja. Kaupungilla ei ole rikesakkomallissa intressia laajentaa toimintaansa yleisten teiden alueehle eikä tielainsaadanto nykyisehlaan anna tahan toimintaan oikeutta tiealueilla kunnille.

Mikali valvonta perustuisi pysakointivirhemaksun tapaan halhinnollisen maksun vaihtoehtoonja siihen, etta pienten ylinopeuksien nopeusvirhemaksu tulisi kunnalle, Vantaan kiinnostus jarjestelman toteutukseen yhteistyossa poliisin kanssa olisi ilmeinen. Tielainsaadantoon pitaisi lisata kunnalle oikeus automaattisten valvontalaitteiden sij oittamiseen yleisten teiden tiealueille ja rakenteisiin kiinnittamiseen ilmaiseksi.

Kohta 3

Alussa on lueteltu tapauksia, joissa tieliikennelainsaadannon tehokkaampi valvonta olisi perusteltua. Mikali jokin niista voitaisiin ottaa automaattisen valvonnanja haltijavastuun piiriin, olisi saatavissa huomattava lisays liikennesaantojen kunnioittamiseenja noudattamiseenja sita kautta edistettäisiin liikenneturvallisuutta.

Kohta 4

Vantaalla ei ole selvitetty naita kysymyksia, koska asiaa koskeva lainsaadanto on vasta vireilla.

Kohta 5

Viittaamme kohtiin 1 ja 2.

Kohta 6

Kaupungin nakokuhmasta vaikuttaa selvimmalta, etta vastuulhinen viranomainen saisi maksut ja hoitaisi sekajarjestehyt etta valvonnan. Sikahi kun rikesakkomahlin osalta ajatehtaisiin, etta kaupunki vastaisi laitteiden pystytyksesta ja hoidosta alueehhaan esim. katujen osahta ja tiehallinto yleisten teiden osalta, ohisi tilanne kuitenkin sellainen, etta valvonnan j arj estaj ana pohiisi paattaisi omista lähtOkohdistaan, missaja miten laajasti valvontaa tehtaisiin. Pohiisin niukkoihin resursseihin viitaten ja järjestehmän tukkiutumisherkkyydestajohtuen, ei vastuun viipaloiminen vaikuta erityisen lupaavalta ajatukselta. On selvaa, etta asukkailta uuden valvontamaihin mahdollistuessa tulee runsaasti esityksia valvottavista kohteista. Mikali valvontaa ei pystyta niihin suuntaamaan, syntyy turhautumista ja odotuksissa pettymista.

Jarjestelmaa huotaessa tulisikin panna painoa sihle, että saadaan lisää resurssej a liikennevalvontaan j a enityisesti nopeusvalvontaan j a pystytaan hyodyntamaan uuden tekniikan mahdolhistamat keinot. Pyrkimys nykyisten niukkoj en voimavanoj en uudelleen suuntaamiseen hiikennevahvontaan, ei luultavasti tuota niitä tuloksia, joita järjestelmälle on asetettu.

Kaupungininsinooni
Uri{~/aini~i