Oikeusministeriö

Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnan lausunto hallintolainkäytön kehittämistyöryhmän prosessityöryhmän välimietinnöstä (2009:19)

Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunta esittää pyydettynä lausuntonaan ”Hallintolainkäytön kehittäminen. Prosessityöryhmän välimietintö.” seuraavaa:

Nykyinen hallintolainkäyttölaki on osoittautunut arkipäivän ratkaisutyössä pääosin toimivaksi. Nykyisessä hallintolainkäyttölaissa on kuitenkin joitakin tarkennusten tarpeita muun muassa prosessinjohtoon ja muutoksenhakukulujen korvaamiseen liittyen. Ehdotettu hallintolainkäyttölain uudistus korjaisi näitä käytännön ratkaisutoiminnassa esille tulleita hallintolainkäyttölain ongelmia erilaisten täsmennysten avulla. Jotta laista ei tulisi rakenteeltaan sekavaa, Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunta kannattaa nykyisen hallintolainkäyttölain kokonaisuudistamista eikä vain nykyisen hallintolainkäyttölain pykälien korjaamista.

Viranomaisen oikeus valittaa muutoksenhakulautakunnan päätöksestä

Työryhmä ehdottaa, että viranomainen voisi valittaa muutoksenhakuelimen päätöksestä vain, jos se saa siihen valitusluvan ylemmältä asteelta. Valitusluvan myöntämisen perusteena olisi soveltamiskäytännön yhdenmukaisuuden turvaaminen. Kyseisen uudistuksen voisi ulottaa heti koskemaan myös sosiaalivakuutuksen muutoksenhakua. Eläkelaitosten muutoksenhakuja on suhteellisen vähän, ja lähinnä tällöin on ollut kyse soveltamiskäytännön yhdenmukaisuudesta. Valituslupamenettelyn käyttöön ottaminen ei siis muuttaisi nykyistä tilannetta juuri lainkaan työeläkeasioissa. 

Menettely ja prosessinjohto 

Työryhmä ehdottaa joitakin tarkennuksia suullisen käsittelyn järjestämisvelvollisuuteen. Nykyiset suullisen käsittelyn määräykset toimivat itsessään hyvin myös Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnassa. Suurimman ongelmaryhmän muodostavat yksityisluonteiset kirjalliset todistajankertomukset, joita esitetään varsin usein toimeentuloturvan muutoksenhaussa. Näiden osalta työryhmän esittämä muutos helpottaisi muutoksenhakulautakunnan prosessinjohtoa selkeästi. Suullisen käsittelyn vieminen yhä enemmän tosiseikkojen selvittämisen työkaluksi palvelee muutoksenhakuelimen prosessin joustavaa eteenpäin viemistä. 

Saapuvan lisäselvityksen rajoittaminen ei suurimmassa osassa muutoksenhakulautakunnassa tapahtuvissa asian käsittelyissä ole tarpeen. Ajoittain on kuitenkin sellaisia muutoksenhakuasioita, joita ei saada runsaan lisäselvityksen saapumisen vuoksi ratkaistua kohtuullisessa ajassa. Tällöin on perusteltua, että muutoksenhakuelimelle on keinot pysäyttää lisäselvityksen tulva saadakseen asian ratkaistua. Kyseistä keinoa tulisi muutoksenhakuasteessa kuitenkin käyttää suhteellisen rajoitetusti. 

Työryhmä on ehdottanut sakon uhan asettamista asiakirjojen toimittamisen viipymiselle. Nykyisin muutoksenhakulautakunta voi pyytää asiakirjoja muun muassa eri viranomaisilta, mutta niiden toimittamiselle tai toimittamatta jättämiselle ei ole asetettu sanktioita. Viranomaisten kanssa ei ole ollut ongelmia asiakirjojen toimittamisessa, joten sanktion säätäminen ei muuttaisi Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnassa nykytilaa. 

Työryhmä ehdottaa, että muutoksenhakuasteet voisivat antaa päätökset tiedoksi pääsääntöisesti joko sähköisenä tai kirjallisena. Teknisen kehityksen myötä sähköiset viestintäkeinot tulevat yhä tärkeämpään asemaan myös hallintolainkäytössä ja muutoksenhakuelinten tulee varautua niiden käyttöön. Muutoksenhakulautakunnassa käsiteltävät asiat ovat pääsääntöisesti vain asianosaisjulkisia ja tällöin sähköisen asiointi tietoturvallisella tavalla on sähköisen tiedoksiannin perusedellytys. Ennen esimerkiksi kansalaisen oman sähköisen asioimistilin tai muun vastaavanlaisen ratkaisun kehittämistä ei muutoksenhakulautakunnassa ole käytännön mahdollisuutta päätösten sähköiseen tiedoksiantiin. Sellaisia asioita ei juurikaan ole, joissa muutoksenhakulautakunnassa voitaisiin käyttää esitettyä puhelimitse tapahtuvaa tiedoksiantoa. 

Oikeudenkäyntikulut

Työryhmä esittää selvennystä hallintolainkäyttöön liittyvien muutoksenhakukulujen korvaamiselle. Viittaukset oikeudenkäymiskaareen poistettaisiin ja viranomaisen virhe ei enää olisi julkisyhteisön korvausvelvollisuuden perusteena. Esitetty uudistus vastaa pitkälti sitä periaatetta, jota on noudatettu Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnassa sekä vakuutusoikeudessa, että vakuutusoikeuden alaisissa muutoksenhakulautakunnissa, joissa viranomaisen muutoksenhakukulujen korvaamisen perusteeksi ei ole edellytetty suoranaista viranomaisen virhettä. Ehdotettu lain tarkennus selkiyttäisi muutoksenhakukulujen korvaamisen perusteita, etenkin kun otetaan huomioon se, ettei läheskään kaikissa niissä asioissa, joissa muutoksenhakija saa itselleen muutoksenhakuasteessa myönteisen päätöksen ole kyse ensiasteen viranomaisen tekemästä virheestä. 

Ylimääräiset muutoksenhakukeinot
 
Ylimääräisistä muutoksenhakukeinoista Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnan toimintaan kohdistuu vain lainvoimaisen päätöksen poistaminen. Muutoksenhakulautakunnat ovat käsitelleet vuoden 2007 alusta lukien ensimmäisen asteen lainvoimaisten päätösten poistamista koskevat hakemukset. Työryhmä esittää, että poistamista voisi hakea pääsääntöisesti vain kerran ja yli kolme vuotta vanhan päätöksen poistaminen voisi tapahtua vain erityisistä syistä. Lainvoimaisen päätöksen oikeusvarmuuden ja päätösten pysyvyyden takaamiseksi on perusteltua rajoittaa lainvoimaisen päätöksen poistohakemukset yhteen kertaan päätöstä kohden. Yksittäisen kansalaisen oikeusturva toteutumisen suojaamiseksi on katsottava riittäväksi työryhmän esittämää mahdollisuutta hakea poistamista toistamiseen, jos hänellä on esittää poiston perusteeksi erityisen painavia syitä. Saman oikeusvarmuuden toteuttamiseksi voidaan perustellusti lyhentää lainvoimaisen päätöksen poistoaikaa kolmeen vuoteen. 

Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunta toteaa lopuksi, että prosessityöryhmän ehdotukset hallintolainkäyttölain tarkistamiseksi ovat tervetulleita selvennyksiä nykyiseen hallintolainkäyttölakiin. Käytännön prosessissa osaa muutoksista on jo nyt muutoksenhakulautakunnassa sovellettu esitetyssä uudistuksessa ehdotetulla tavalla, jolloin esitetyn muutoksen vaikutukset käytännön ratkaisutoimintaan jäävät suhteellisen pieniksi. 

Helsingissä, helmikuun 22. päivänä 2010 

Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunta

Pirjo Åkesson			Kimmo Kangasjärvi
ratkaisutoiminnan päällikkö		viestintäpäällikkö