Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto
	
lausuntopyyntö OM 12/41/2007	
	
LAUSUNTO TYÖRYHMÄN VÄLIMIETINNÖSTÄ "HALLINTOLAINKÄYTÖN KEHITTÄMINEN, PROSESSITYÖRYHMÄN VÄLIMIETINTÖ”	

Oikeusministeriö on pyytänyt Finanssivalvonnalta lausuntoa työryhmän välimietinnöstä ”Hallintolainkäytön kehittäminen, Prosessityöryhmän välimietintö.” Finanssivalvonta esittää kunnioittaen lausuntonaan seuraavan.
 
Yleistä
 
Finanssivalvonta pitää hyvänä työryhmän ehdotusta täsmentää ja täydentää hallintotuomioistuinten menettelytapasäännöksiä.  Pyrkimys pääosin avata nykyiset viittaukset oikeudenkäymiskaaren säännösten soveltamiseen lisäisi hallintotuomioistuinten menettelytapoja koskevien säännösten helppolukuisuutta ja informatiivisuutta. 
 
Viranomaisen asema prosessissa
 
Finanssivalvonnan näkemyksen mukaan valitusoikeuden antaminen viranomaiselle hallintotuomioistuimen päätöksestä parantaisi omalta osaltaan oikeusvarmuutta. Valitusluvan rajaaminen kuitenkin vain tapauksiin, joissa kyse on soveltamiskäytännön yhdenmukaisuuden turvaamisesta, voi rajoittaa valitusoikeutta viranomaisen näkökulmasta tärkeissä asioissa. Finanssivalvonnan toiminnan kannalta erityisesti finanssimarkkinoiden vakauden ja luotettavuuden kannalta merkittävissä kysymyksissä olisi tärkeää, että myös Finanssivalvonnalla olisi mahdollisuus saattaa asia korkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavaksi aina, jos sen päätös on hallinto-oikeudessa kumottu tai sitä on muutettu. Asianosaisaseman antaminen hallintoprosessissa myös viranomaiselle voi osaltaan täsmentää viranomaisen asemaa prosessissa.
 
Menettely ja prosessinjohto
 
Työryhmän pykäläluonnos suullisen käsittelyn järjestämisestä on selkeä. Säännökseen sisältyvä asianosaisen velvollisuus perustella suullisen käsittelyn tarve ja mahdollisuus jättää suullinen käsittely toimittamatta tietyissä säännöksessä luetelluissa tapauksissa vähentäisivät Finanssivalvonnan näkemyksen mukaan sellaisia suullisia käsittelyjä, joissa suullinen käsittely ei tuo asian ratkaisemisen kannalta mitään uusia tosiseikkoja esille, vaan pitkittää prosessia turhaan ja synnyttää tätä kautta lisäkuluja asiassa. 
 
Työryhmän välimietintö sisältää pykäläluonnokset todistamisvelvollisuudesta ja vaitiolo-oikeudesta sekä vaitiolovelvollisuuden vaikutuksesta todistajan kuulemiseen. Todistaja olisi työryhmän ehdotuksen mukaan velvollinen todistamaan asiasta vaitiolovelvollisuudesta huolimatta. Työryhmä toteaa, että säännöksen vaikutuksia on kuitenkin vielä selvitettävä. Finanssivalvonta toteaa, että sen toiminnan kannalta on erittäin tärkeää, että luottamus siihen valvojana ei vaarannu. Luottamuksen säilyminen on erittäin tärkeää, jotta Finanssivalvonta saa valvonnassa oleviltaan valvontaansa varten tarvitsemansa tiedon. Finanssivalvonta esittää, että tämä seikka otettaisiin huomioon säännöksen vaikutuksia jatkotyössä selvitettäessä.
 
Finanssivalvonta katsoo, että säännös sellaisen määräpäivän asettamisesta, jonka jälkeen toimitettu selvitys palautetaan, voisi eräissä tapauksissa nopeuttaa asian ratkaisemista. Tässä yhteydessä tulisi kuitenkin kiinnittää erityistä huomiota siihen, ettei säännös tarpeettomasti rajoittaisi asian lopputuloksen kannalta merkityksellisen selvityksen toimittamista. Työryhmän välimietinnössä olevaan säännösehdotukseen selvityksen rajoittamisesta voisikin harkita otettavaksi vielä lisäyksen, jonka mukaan uudella mahdollisesti saatavalla selvityksellä ei tuomioistuimen käsityksen mukaan ole vaikutusta asian ratkaisuun. 
 
Finanssivalvonta yhtyy työryhmämietinnössä olevaan lausumaan siitä, että tuomioistuimen mahdollisuutta kieltää etukäteen ilmeisesti tarpeettoman selvityksen esittämistä koskevan säännöksen tarve on kyseenalainen, koska etukäteen on vaikea tietää, että turhaa aineistoa aiotaan toimittaa.  
  
Työryhmä esittää todisteellisen tiedoksiannon uutena muotona otettavaksi käyttöön lähettämisen vastaanottotodistuksin. Finanssivalvonta pitää hyvänä todisteellisen tiedoksiannon keinovalikoiman lisäämistä esitetyllä tavalla. 
 
Tuomioistuimen päätöksen ja muun asiakirjan tiedoksi lähettämisessä sähköisellä viestillä koskevassa sääntelyssä olisi Finanssivalvonnan näkemyksen mukaan hyvä korostaa tietoturvanäkökohtien huomioon ottamista. Päätös voi sisältää tietoa, joka on vain asianosaisjulkista tietoa.
 
Oikeudenkäyntikulujen korvaaminen
 
Finanssivalvonta pitää hyvänä oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskevien säännösten sisällyttämistä lakiin niin, että lähes kaikki viittaukset oikeudenkäymiskaareen voidaan poistaa. 

Finanssivalvonta katsoo, että viranomaisen korvausvelvollisuuden osalta lähtökohtana tulisi erityisesti olla viranomaisen virhe, toimivallan ylitys tai harkintavallan väärinkäyttö.  Viranomaisten korvausvelvollisuuden laajentamista pohdittaessa tulisi ottaa huomioon, että monet hallintoasiat ovat varsin tulkinnanvaraisia. 
 
Ylimääräinen muutoksenhaku
 
Finanssivalvonta pitää kannatettavana työryhmän ehdotusta kantelun ja purun yhdistämisestä yhdeksi ylimääräiseksi muutoksenhalukeinoksi, jonka nimenä on purku. Tämä selkiyttäisi myös yleisesti sitä, etteivät ylimääräinen muutoksenhakukeino sekoittuisi hallintokanteluun. Purkumääräajan lyhentämisestä esimerkiksi kolmeen vuoteen Finanssivalvonnalla ei ole huomauttamista. Säännöksen siitä, millä viranomaisella olisi oikeus hakea purkua, olisi lain soveltavan viranomaisen näkökulmasta hyvä sisältyä lakiin.
 
Uudistuksen toteuttamistapa
 
Finanssivalvonta yhtyy työryhmän käsitykseen siitä, että uuden lain säätäminen on selkeämpi vaihtoehto, jos päädytään siihen, että lakiin tehdään paljon muutoksia. Näin tarjoutuu mahdollisuus tarkistaa myös lain rakennetta.

FINANSSIVALVONTA

Erkki Kontkanen		Pirjo Kyyrönen
johtava neuvonantaja		johtava lakimies