15.2.2010	PRH/11/05/2010

Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Lausuntopyyntönne 14.1.2010
OM 12/41/2007
OM004:00/2008

Oikeusministeriö on 14.1.2010 päivätyllä kirjeellään pyytänyt Patentti- ja rekisterihallitukselta lausuntoa työryhmän välimietinnöstä ”Hallintolainkäytön kehittäminen. Prosessityöryhmän välimietintö” (Oikeusministeriön työryhmämietintö 2009:19). Patentti- ja rekisterihallitus lausuu kunnioittaen seuraavaa:

Kuten työryhmän mietinnössä on todettu, on oikeusministeriössä vireillä valmisteluhanke, jonka mukaan muutoksenhaku Patentti- ja rekisterihallituksen päätöksistä immateriaalioikeuksia koskevissa asioissa keskitettäisiin kokonaisuudessaan markkinaoikeuteen, jolloin Patentti- ja rekisterihallituksen valituslautakunta tultaisiin lakkauttamaan. Tällä valmistelulla on liittymiä työryhmän käsittelemiin kysymyksiin.

Patentti- ja rekisterihallitus pitää sinänsä kannatettavana pyrkimystä täsmentää ja täydentää hallintoprosessin menettelysäännöksiä. Työryhmän ehdotusten osalta Patentti- ja rekisterihallitus haluaa lausunnossaan kiinnittää huomiota erityisesti seuraaviin esiin tuotuihin seikkoihin:

Viranomaisen asema prosessissa

Työryhmä on ehdottanut, että päätöksen tehneelle viranomaiselle säädettäisiin oikeus valittaa hallintotuomioistuimen päätöksestä, jolla viranomaisen päätös on kumottu tai sitä on muutettu, jos valituksen tekeminen on tarpeen soveltamiskäytännön yhdenmukaisuuden turvaamiseksi. Tällöin edellytyksenä voisi työryhmän mielestä olla, että korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan.

Patentti- ja rekisterihallitus pitää työryhmän ehdotusta harkinnanarvoisena. Tapauksissa, joissa valitusviranomainen on päätöksellään muuttanut virastossa jo pitkään vallinnutta käytäntöä tai yleisesti vallinnutta periaatetta tai tapauksissa, joilla on laajempaa merkitystä, saattaisi olla hyvä, että päätöksen tehnyt viranomainen voisi saattaa asian korkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavaksi. Ehdoksi voitaisiin asettaa, että valitusoikeutta käytettäisiin vain silloin, kun siihen on erityistä aihetta oikeuskäytännön yhtenäisyyden turvaamiseksi.

Suullinen käsittely

Työryhmä on pohtinut suullista käsittelyä koskevien säännösten selventämistä siten, että suullisen käsittelyn järjestämisvelvollisuutta koskevat kriteerit ilmenisivät suoraan säädöstekstistä. Patentti- ja rekisterihallitus pitää tätä kannatettavana. Erityisesti asianosaisen velvollisuus ilmoittaa, minkä vuoksi suullinen käsittely on tarpeen ja mitä selvitystä hän esittäisi suullisessa käsittelyssä, parantaisi selkeästi tilannetta ja näin osaltaan vältyttäisiin turhalta prosessoinnilta.

Oikeudenkäyntikulujen korvaaminen

Työryhmä on ehdottanut oikeudenkäyntikulujen korvausvelvollisuusperusteiden täsmentämistä. Patentti- ja rekisterihallitus pitää tätä sinänsä perusteltuna. Samalla on kuitenkin tarkkaan kiinnitettävä huomiota siihen, millä perusteilla viranomainen olisi velvollinen korvaamaan vastapuolen oikeudenkäyntikulut.

Korvausvelvollisuuteen ei pitäisi mennä, ellei siihen löydy erittäin painavia syitä. Kuten työryhmän mietinnössä on todettu, viranomaisen kannalta katsoen monet hallintoasiat ovat niin tulkinnanvaraisia, ettei hallintopäätöksen muuttamisen voida katsoa aiheutuneen viranomaisen virheestä. Esimerkkinä voidaan mainita tavaramerkit, joiden osalta suurin osa tehdyistä päätöksistä perustuu pykälien tulkintaan esimerkiksi siitä, onko toinen merkki sekoitettavissa toiseen tai puuttuuko merkiltä tarpeellinen erottamiskyky.

Lisäksi valitusasteessa voi viraston päätös muuttua valittajan omien toimenpiteiden johdosta. Valittaja toimittaa esimerkiksi estemerkin haltijan suostumuksen tai supistaa tavaraluetteloa, jolloin merkki voidaan rekisteröidä. Tämän tyyppisissä tapauksissa ei korvausvelvollisuus voi mitenkään tulla kysymykseen.

Patentti- ja rekisterihallitus katsoo, että korvausvelvollisuus voisi aiheutua vain tapauksissa, joissa viranomainen on menetellyt selvästi väärin.

Ylimääräinen muutoksenhaku

Työryhmä on harkinnut kantelun ja purun yhdistämistä yhdeksi ylimääräiseksi muutoksenhakukeinoksi, jonka nimenä on purku. Työryhmän mukaan purkumääräaikaa voitaisiin lyhentää nykyisestä viidestä vuodesta esimerkiksi kolmeen vuoteen.

Hallintolain (434/2003) 8 luku sääntelee päätöksessä olevan virheen korjaamista. Hallintolain 52 §: n mukainen määräaika virheen korjaamiseksi on viisi vuotta päätöksen tekemisestä. Patentti- ja rekisterihallitus on omassa toiminnassaan soveltanut kyseistä pykälää, ja käytännössä on tullut esiin tapauksia, joissa viiden vuoden määräaika on osoittautunut liian lyhyeksi. Tämän johdosta Patentti- ja rekisterihallitus toivoo, ettei nyt ehdotettu hallintolainkäyttölain mukainen lyhennetty purkua koskeva määräaika muodostu esikuvaksi, jonka perusteella myös hallintolain virheen korjaamista koskevaa määräaikaa pyrittäisiin jatkossa lyhentämään.

Ylijohtaja			Eero Mantere

Kv. asioiden koordinaattori	Marjo Aalto-Setälä