Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

oikeusministerio@om.fi	
Lausuntopyyntönne 10.11.2008, dnro OM 12/41/2007, OM004:00/2008	
	
Käsittelyn joutuisuus hallinnossa ja oikeussuojakeinot käsittelyn viivästyessä	
Lausuntopyyntö
Turvatekniikan keskus (Tukes) on vastaanottanut oikeusministeriön lausuntopyynnön, joka koskee työryhmämietintöä 2008:5 ”Käsittelyn joutuisuus hallinnossa ja oikeussuojakeinot käsittelyn viivästyessä”. 
Työryhmä ehdottaa, että viranomaisilla olisi jatkossa velvollisuus asettaa ja julkaista tieto asianosaisen vireille panemien asioiden kohtuullisista käsittelyajoista.  Jos asian käsittely viranomaisessa viivästyisi, asianosaisen voisi tehdä viranomaiselle kiirehtimisvaatimuksen. Jos asianosainen olisi tyytymätön viranomaisen kiirehtimisvaatimukseen antamaan vastaukseen, hän voisi tehdä viivästysvalituksen (Tukesin tapauksessa) hallinto-oikeuteen. 
Viivytyksetön käsittely Tukesissa
Tukes on työ- ja elinkeinoministeriön alainen virasto, jonka tehtävänä on teknisen turvallisuuden ja luotettavuuden valvonta ja kehittäminen Suomessa. Tehtävät liittyvät teknisiin turvallisuusriskeihin sekä tuotteisiin ja toimintaan, joista voi olla vaaraa ihmisille, omaisuudelle ja ympäristölle. Tukesin toimialoja ovat mm. sähkölaitteet ja –laitteistot, kaasulaitteet, painelaitteet, vaarallisten kemikaalien teollinen käsittely ja varastointi, räjähteet sekä pelastustoimen laitteet ja laitteistot. Asianosaisten aloitteesta Tukesiin tulee näitä toimialoja koskevia ilmoituksia ja hakemuksia. 
Tukesin toimialoilla ei ole säädetty kiinteistä määräajoista eikä muutoinkaan asian käsittelyyn käytettävästä ajasta. Tukes on tältä osin noudattanut toiminnassaan hallintolain (434/2003) 23 §:ää, jonka mukaan asia on käsiteltävä ilman aiheetonta viivytystä ja asianosaiselle on tämän pyynnöstä esitettävä arvio päätöksen antamisajankohdasta. 
Hyvän hallinnon mukaisten menettelyjen varmistamiseksi Tukes on sisäisesti asettanut tietyille asiaryhmille käsittelyaikatavoitteita. Tavoitteiden toteutumista on seurattu myös osana Tukesin ja ministeriön välistä tulosohjausta. Käsittelyaikatavoitteita ei ole aktiivisesti tiedotettu ulkopuolisille.

Tukesin näkemyksiä työryhmämietinnöstä
Tukes katsoo, että edellä mainittu hallintolakiin ja hyvään hallintoon perustuva menettely on toiminut Tukesissa hyvin. Tukesin näkemyksen mukaan se on riittänyt takaamaan sen, että Tukes käsittelee asiat kohtuullisessa ajassa. 
Oikeus saada asiansa käsitellyksi ilman aiheetonta viivytystä on perusoikeus ja viivytyksetön käsittely viranomaisessa on merkityksellinen osa hyvää hallintoa. Tukes pitää viivytyksetöntä käsittelyä tärkeänä ja se seuraakin säännöllisesti, miten sen itse asettamat käsittelyaikatavoitteet toteutuvat. Valitettavasti ne eivät aina toteudu. Erityisesti valtion tuottavuusohjelma ja Tukesin alueellistaminen ovat luoneet henkilöstövajetta ja lisäpaineita vähenevien resurssien käytölle. Tällaisessa tilanteessa Tukesin on pakko priorisoida toimintaansa ja asettaa tietyt riskianalyysien perusteella kriittisimmät toiminnot etusijalle. Tukes pyrkii käsittelemään kaikki saamansa ilmoitukset ja hakemukset yhtä joutuisasti, mutta nykyisillä resursseilla on tehtävä myös tilannekohtaisia ratkaisuja asioiden käsittelyjärjestyksestä. 
Työryhmämietinnössä viitataan ylimpien laillisuusvalvojien kantaan, jonka mukaan käsittelyn keston viipymistä ei voida perustella henkilöstövoimavarojen puutteella. Vähenevät henkilöresurssit merkitsevät kuitenkin Tukesin tapauksessa sitä, että turvallisuuden kannalta kriittisimmät asiat on tarvittaessa voitava asettaa etusijalle. Tukesin on pystyttävä tältä osin tekemään valintoja joustavasti. Mahdolliset kiirehtimisvaatimukset myös kuormittaisivat Tukesia entisestään. 
Työryhmämietinnössä todetaan, että viranomaisen passiivisuuden ei voida katsoa olevan suomalaisessa hallinnossa yleinen tai rakenteellinen ongelma. Tukes katsoo, että tällaisessa tilanteessa voisi olla tarkoituksenmukaisempaa harkita käsittelyaikojen säätämistä toimialakohtaisesti esim. kun kyseessä ovat yksilön perustoimeentulon turvaa koskevat asiat. Vaihtoehtoisesti yleislakiin otettava säännös voitaisiin rajata koskemaan vain tiettyjä toimialoja, kuten sosiaalitointa ja muita yksilön perusturvaan liittyviä aloja, jotka mietinnössäkin mainitaan erikseen. Sen sijaan yleinen sääntely käsittelyajoista voisi johtaa Tukesin tapauksessa siihen, että turvallisuuden kannalta merkittävämmät asiat joutuisivat väistymään aikaprioriteetin perusteella sellaisten asioiden vuoksi, joilla on turvallisuuden kannalta vähäisempi merkitys. 

Ylijohtaja	Seppo Ahvenainen

Johtaja	Juha Karjalainen 

TIEDOKSI: TEM, Innovaatio-osasto