Oikeusministeriö	LAUSUNTO	 		
	25.2.2010	TEM/166/00.06.01/2010	

		

HALLINTOLAINKÄYTTÖLAIN KEHITTÄMINEN; TYÖRYHMÄN VÄLIMIETINTÖ

Oikeusministeriön asettama prosessityöryhmä on 31.12.2009 antanut välimietintönsä ’Hallintolainkäyttölain kehittäminen’. Työ- ja elinkeinoministeriö toteaa välimietinnöstä lausuntonaan seuraavan: 
Yleistä
Oikeusministeriö on lähettänyt lausuntopyynnön suoraan markkinaoikeudelle, kilpailuvirastolle sekä patentti- ja rekisterihallitukselle.
Välimietinnössä on kuvattu hyvin ja kattavasti useita tuoreita lainsäädännön kehittämishankkeita ja virallisselvityksiä, joissa hallintolainkäyttölain säännösten toimivuutta ja kehittämistarpeita on käsitelty. Vuonna 1996 annetun hallintolainkäyttölain nykytilaan ja toimivuuteen ollaan yleisesti varsin tyytyväisiä. Selvitysten perusteella työryhmä ehdottaa hallintolainkäyttölain säännösten täsmentämistä ja täydentämistä.
Työ- ja elinkeinoministeriön mielestä ehdotusta voidaan pitää perusteltuna, huomioon ottaen kuitenkin myös nykyisen lain joustavuuselementin riittävä säilyttäminen.  
Yleinen valitusoikeus ja muutoksenhaku ministeriöiden hallintopäätöksistä 
Työryhmä ehdottaa pääsäännöksi yleistä valitusoikeutta ja mahdollisuutta valittaa hallintopäätöksestä riippumatta päätöksentekijän organisatorisesta asemasta. Lisäksi muutoksenhaku ministeriöiden hallintopäätöksistä ohjattaisiin yleisesti hallinto-oikeuksiin. Tarvittaessa valituskelpoisen hallintoasian käsitettä voitaisiin täsmentää yleislaissa tai erityislainsäädännössä. Myös muutoksenhaun ohjaamisesta ministeriön hallintopäätöksistä erityisistä syistä suoraan korkeimpaan hallinto-oikeuteen voitaisiin säätää erikseen.
Hallintotuomioistuimissa ratkaistavat asiat, mutta usein myös esimerkiksi ministeriöiden käsiteltäviksi jääneet hallintoasiat, ovat oikeudellisesti vaikeutuneet. Mikäli katsotaan tarpeelliseksi muuttaa nykytilannetta, työ- ja elinkeinoministeriö pitää edellä mainittujen poikkeamismahdollisuuksien säilyttämistä lainsäädännössä edelleen tarpeellisina.
Viranomaisen asema prosessissa   
Luottamus hallintoa ja sen toiminnan hyvän hallinnon mukaista puolueettomuutta kohtaan on tärkeää. Sama koskee hallintotuomioistuinten riippumatonta asemaa ja luottamusta niiden puolueettomuuteen. Hallinnon lainalaisuus- ja lakisidonnaisuusvaatimus sitoo viranomaista. Hyvän hallinnon perusteiden mukaisesti ja valitusoikeusnäkökulmasta viranomaisella ei ole hallintoasiassa omaa intressiä. Yksittäisiin hallintoasioihin liittyvät erilaiset yleiset ja yksityiset edut voivat olla monitahoisia ja –suuntaisia. Osana normaalia hallintolain mukaista hallintoasian käsittelyä viranomainen joutuukin jo nyt harkitsemaan vaikutuksia niin yleisten kuin yksityistenkin etujen kannalta.
Työ- ja elinkeinoministeriön mielestä ehdotuksia voidaan pitää perusteltuina. Ministeriön mielestä valituksen tekemisen mahdollisuutta korkeimpaan hallinto-oikeuteen ei tulisi soveltamiskäytännön yhdenmukaisuuden turvaamista jatkossa arvioitaessa juurikaan supistaa nykyisestään. 
Menettely ja prosessinjohto
Työryhmä ehdottaa suullista käsittelyä koskevien säännösten selventämistä tosiseikkojen selvittämiseksi ja oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin toteuttamiseksi. Myös katselmuksen sisältöä ja prosessinjohtoa ehdotetaan täsmennettäväksi. Nykyisen hallintoprosessin vahvuutena on pidetty vapaata näytön esittämismahdollisuutta. Toisaalta se on joissain tapauksissa pidentänyt prosessin kestoa. Työryhmä ehdottaa erityisistä syistä käytettävää määräaikaa selvityksille ja viranomaisiin kohdistuvaa uhkasakkomahdollisuutta. Myös tiedoksiantoa ja asian käsittelymenettelyä (samassa yhteydessä käsitteleminen) kehitettäisiin. Työryhmä ei ole toistaiseksi ehdottamassa erityistä oikeuskäytäntöä ohjaavaa ratkaisua käyttöönotettavaksi.
Työ- ja elinkeinoministeriöllä ei ole näiltä osin huomauttamista työryhmän kehittämisajatuksiin. Myös suhdetta erityislakien oikeuspaikkasäännöksiin on epäselvyyksien ja prosessiviiveiden välttämiseksi syytä vielä todetusti selvittää.
Työryhmä ehdottaa hallinto-oikeudelle toimivaltaa antaa turvaamismääräys hallintoasiassa. EU:nkin piirissä on hankkeita, joiden tavoitteena on hallinnollinen yksinkertaistaminen (mm. palveludirektiivi 2006/123/EY), poistaa kohtuuttoman hankalat lupajärjestelmät, menettelyt ja muodollisuudet. Silti hallintoasioissa on jatkossakin käytössä erilaisia lupamenettelyjä jne., joiden osalta on tarkoituksenmukaista saattaa menettely päätökseen nopeasti. Yleinen etu on ollut käsitteenä hallintoviranomaiselle harkintavaltaa antava yleislauseke hallintopäätöksen täytäntöönpanokelpoisuutta ja välitöntä täytäntöönpanoa arvioitaessa. Peruste, että päätös voidaan panna heti täytäntöön päätöksen luonteen sitä vaatiessa, ottaa huomioon myös yksityiset intressit. Keskeinen kysymys on ollut yleisen edun arviointi suhteessa yksityiseen etuun.

Työ- ja elinkeinoministeriö pitää tärkeänä, että turvaamismääräyksen osalta toteutuu työryhmän maininta siitä, että säännöksen soveltaminen olisi aina poikkeuksellista ja soveltamiskynnys korkealla.  
Oikeudenkäyntikulujen korvaaminen
Työryhmä ehdottaa oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskevien säännösten täsmentämistä. Muutoksella laajennettaisiin myös viranomaisen korvausvelvollisuutta.
Työ- ja elinkeinoministeriö pitää mm. hallintoasioiden tulkinnanvaraisuudesta johtuen tärkeänä, että viranomaisen korvausvelvollisuutta ei laajennettaisi ainakaan kovin kevyin perustein. 
Hallintoriita ja ylimääräinen muutoksenhaku
Hallintoriitasäännökset täydentävät muita oikeussuojakeinoja. Työryhmän mukaan hallintoriitasäännösten käyttöalaa ei ole syytä laajentaa. Oikeusvarmuus edellyttää ylimääräisten muutoksenhakukeinojen olemassaoloa, mutta että niitä voidaan käyttää vain rajoitetusti.
Työ- ja elinkeinoministeriöllä ei ole näiltä osin huomauttamista työryhmän kehittämisajatuksiin.
Uudistuksen toteuttamistapa
Työ- ja elinkeinoministeriö on työryhmän kanssa samaa mieltä siitä, että kokonaan uuden lain säätäminen olisi ehdotetut muutoksen huomioon ottaen selkeämpi vaihtoehto. 

Erkki Virtanen
Kansliapäällikkö

Kari Mäkinen
Hallitusneuvos