Luonnos hallituksen esitykseksi käsittelyn joutuisuutta hallinnossa ja oikeussuojaa hallintoasian viivästyessä koskevaksi lainsäädännöksi

Oikeusministeriö on pyytänyt 23.5.2012 päivätyllä lausuntopyynnöllä (OM12/41/2007) Kilpailuvirastolta lausuntoa luonnoksesta hallituksen esitykseksi käsittelyn joutuisuutta hallinnossa ja oikeussuojaa hallintoasian käsittelyn viivästyessä koskevaksi lainsäädännöksi. Esitysluonnoksessa ehdotetaan säädettäväksi hallintoviranomaiselle velvollisuus määritellä odotettavissa oleva käsittelyaika tietyille asianosaisen oikeusasemaa koskeville asioille. Samalla hallinnon oikeussuojajärjestelmää ehdotetaan täydennettäväksi uudella oikeussuojakeinolla, viivästysvalituksella, joka takaisi asianosaiselle mahdollisuuden saattaa kysymys hallintoasian käsittelyn viivästymisestä lainkäyttöviranomaisen arvioitavaksi. Valitusviranomainen voisi asettaa viranomaiselle määräajan, jonka kuluessa asia on ratkaistava ja tarvittaessa tehostaa sitä uhkasakolla.

Kilpailuvirasto toteaa lausuntonaan hallituksen esitysluonnoksesta seuraavaa:

Hallinnon nykyiseen oikeussuojajärjestelmään sisältyy selvä katvealue siinä mielessä, että Suomessa ei ole voimassa oikeussuojakeinoa viranomaisen passiivisuutta vastaan. Myöskään perusoikeusnäkökulmasta vallitsevaa tilannetta ei voida pitää perusteltuna. Lisäksi Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käytäntö, EU-oikeuden vaatimukset sekä Euroopan neuvoston suositukset puhuvat kiistatta uudistuksen puolesta. Oikeudellista taustaa vasten samoin kuin käytännössä ilmenneitä ongelmia vasten peilaten Kilpailuvirasto ei vastusta uuden oikeussuojakeinon, viivästysvalituksen käyttöönottoa.

Kilpailuvirasto suhtautuu myönteisesti myös siihen, että hallintolakiin ei sisällytetä säännöksiä kiinteästä käsittelyajasta. Tämä on perusteltua, koska hallintoasiat poikkeavat luonteeltaan ja laajuudeltaan hyvin paljon toisistaan. Tässä yhteydessä voidaan viitata muun muassa laajoihin kartelleihin: esimerkiksi asfalttikartellia koskeva korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisu KHO:2009:83 sisälsi 1330 kohtaa. Toisaalta kiinteistä käsittelymääräajoista voidaan tietyin edellytyksin säätää yksittäisiä juttutyyppejä koskien, kuten esimerkiksi yrityskauppavalvonnassa on tapahtunutkin. Kilpailuvirasto haluaa kiinnittää tässä yhteydessä huomiota myös siihen, että tarkkarajaiset käsittelyajat ovat paikallaan muun muassa silloin, kun on kysymys markkinoille tulon edellytysten parantamisesta. Tässä voidaan viitata esimerkiksi ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun lain (1093/2007) mukaiseen sääntelyyn.  Hallituksen esitysluonnoksessakin on viitattu tähän nimenomaiseen tapaukseen.

Viranomaiselle ehdotetaan säädettäväksi velvollisuus määritellä ja julkaista odotettavissa oleva käsittelyaika asianosaisten oikeusturvan kannalta keskeisten hallintopäätösten tekemiselle sekä seurata näiden käsittelyaikojen toteutumista. Lakiesitysluonnoksessa on myös tarkennettu niitä arviointiperusteita, jotka tulee ottaa huomioon tapauskohtaista kirjallista käsittelyaika-arviota annettaessa. Tältä osin uudistus ei olisi kuitenkaan radikaali, koska se vastaa osin vallitsevaa käytäntöä, osin vallitsevaa oikeustilaa. Kilpailuvirasto kiinnittää kuitenkin huomiota hallintoasioiden hyvin erilaiseen luonteeseen ja laajuuteen. Myös käsittelyajan ennakoitavuuden edellytykset voivat vaihdella tapauskohtaisesti. Näin ollen käsittelyajan määrittelemisessä ei pidä tähdätä kaavamaisiin arviointeihin, vaan tapauskohtaisille erityispiirteille on annettava riittävästi painoarvoa. 

Kilpailuvirasto yhtyy hallituksen esitysluonnoksessa mainittuun näkemykseen siitä, että pelkkä oikeussuojajärjestelmän täydentäminen ei voi poistaa ongelmia, jos perimmäiset ongelmat johtuvat voimavarojen puutteesta. Tämä seikka olisi otettava huomioon esimerkiksi tehtäessä päätöstä uhkasakosta. Todetaanhan uhkasakkolain (1113/1990) 7.1 §:n 1. lauseessa seuraavaa: "Uhkasakko voidaan kohdistaa vain sellaiseen asianosaiseen, jolla on oikeudellinen ja tosiasiallinen mahdollisuus noudattaa päävelvoitetta." Jos siis viranomaiselle ei ole puutteellisten voimavarojensa vuoksi edellytyksiä käsitellä asiaa lain edellyttämällä tavalla, voidaanko viranomaiseen kohdistaa ylipäänsä uhkasakkoa? Kilpailuvirasto katsoo myös, että hallituksen esityksessä olisi seikkaperäisemmin käsiteltävä uhkasakon asettamiseen ja tuomitsemiseen liittyviä näkökohtia, mukaan lukien uhkasakon suuruuteen vaikuttavia tekijöitä puheena olevan kaltaisissa tapauksissa.  

Ylijohtajan sijainen 
Johtaja Kirsi Leivo

Erikoistutkija Kalle Määttä