Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto			
	
oikeusministeriön lausuntopyyntö 14.1.2010 OM 12/41/2007, OM004:00/2008	
	
Hallintolainkäytön kehittäminen, Prosessityöryhmän välimietintö

Maa- ja metsätalousministeriö esittää lausuntonaan oikeusministeriön asettamaa hallintolainkäyttölain kehittämistä varten asetettua toimikuntaa avustavan prosessityöryhmän välimietinnöstä ”Hallintolain kehittäminen” (Oikeusministeriön työryhmämietintö 2009:19) seuraavaa:

Työryhmän tehtävänä on selvittää ja arvioida hallintolainkäyttölain (586/1996) nykyisten menettelytapasäännösten toimivuus ja niiden tarkistamis- ja täydentämistarpeet. Keskeisimmät tarkistamistarpeet liittyvät suullista käsittelyä ja todistajien kuulemista, viranomaisten prosessiin osallistumista, päätöksen tiedoksiantoa, hallintoriitaa, hallintotuomioistuinten turvaamistoimivaltaa sekä oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskeviin säännöksiin. Maa- ja metsätalousministeriö pitää työryhmän välimietinnössä esittämiä muutosehdotuksia oikeansuuntaisina ja pääosin kannatettavina.  Samalla kun pyrkimyksenä on oikeusvarmuuden turvaaminen, uudistamisehdotuksilla pyritään nykyistä tehokkaampaan hallintoprosessiin.

Työryhmä on ehdottanut, että hallintolainkäyttölain säännöksiä täydennetään siten, että viittaukset oikeudenkäymiskaaren säännösten soveltamiseen pääosin poistetaan ja säännökset avataan hallintolainkäyttölaissa. Vaikka tätä kautta säännösten lukumäärä lisääntyy hallintolainkäyttölaissa, maa- ja metsätalousministeriön mielestä ehdotus on kannatettava. Hallintolainkäyttölain luettavuus paranee huomattavasti ilman viittaussäännöksiä oikeudenkäymiskaareen ja tämä osaltaan helpottaa myös yksityisiä asianosaisia hoitamaan omia asioitaan.

Työryhmä on myös ehdottanut, että muutoksenhaku ministeriöiden päätöksistä ohjataan yleisesti hallinto-oikeuksiin. Linjausta voidaan pitää oikeansuuntaisena, koska ministeriöiden tekemissä hallintopäätöksissä on useimmiten kyse tavallisesta hallintoasian ratkaisemisesta, jolloin muutoksenhaku voidaan ohjata yleisten linjausten mukaisesti hallinto-oikeuksiin.

Maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalalla toimii muutoksenhakulautakuntana maaseutuelinkeinojen valituslautakunta (laki maaseutuelinkeinojen valituslautakunnasta 1203/1992). Välimietinnön sivulla 33 asia on mainittu. Todettakoon, että sittemmin kumotun maa- ja puutarhatalouden kansallisista tuista annetun lain (1559/2001) 27 §:n säännöksen mukaan maa- ja metsätalousministeriön poikkeuslupapäätöksestä on ollut valitusoikeus maaseutuelinkeinojen valituslautakuntaan. Maaseutuviraston perustamisen yhteydessä poikkeuslupapäätösten antaminen on siirretty viraston tehtäväksi.

Siinä yhteydessä kun ministeriöiden hallintopäätöksistä tehtävien valitusasioiden käsitteleminen on tarkoitus ohjata hallinto-oikeuksiin tai maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalalla tiettyjen asiaryhmien osalta maaseutuelinkeinojen valituslautakunnalle, on lainsäädännön muutoksenhakusäännökset näiltä osin tarkoituksenmukaista tarkistaa sen harkitsemiseksi, onko jonkin erityissyyn perusteella muutoksenhaku kuitenkin ohjattava suoraan korkeimmalle hallinto-oikeudelle. Maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalalla tällainen tarve saattaisi koskea esimerkiksi alueellisten tulvariskien hallintosuunnitelmien hyväksyntää, josta valmisteilla olevan hallituksen esityksen mukaan päättäisi maa- ja metsätalousministeriö.

Työryhmä näkemyksen mukaan päätöksen tehneen viranomaisen asemaa oikeudenkäynnissä tulisi täsmentää. Maa- ja metsätalousministeriö yhtyy tähän näkemykseen, koska voimassa olevan lain 6 §:n 2 momentin säännöksen sanamuotoa voidaan pitää epätäsmällisenä, eikä se aina mahdollista viranomaisen muutoksenhakua, vaikka muutoksenhaulle olisi erityisiä perusteita, kuten säännösten tulkinnanvaraisuus.

Työryhmä on ehdottanut myös muutoksia tiedoksiantoa koskeviin säännöksiin, muun muassa uutena tiedoksiantotapana puhelintiedoksianto. Oikeudenkäymiskaaren muuttamisella (OK 26:28) on hovioikeuksissa jo tietyissä asioissa 1.10.2003 lukien ollut mahdollista käyttää puhelintiedoksiantoa.  Korkeimmassa oikeudessa suullisen käsittelyn kutsun tiedoksiannossa noudatetaan samoja säännöksiä kuin hovioikeudessa.  Hallituksen esityksessä 123/2009 ehdotetaan useita yleisten tuomioistuinten tiedoksiantomenettelyä tehostavia toimenpiteitä. Maa- ja metsätalousministeriön näkemyksen mukaan tehostamistoimenpiteitä tulee ottaa käyttöön myös hallintotuomioistuimissa. Puhelintiedoksiannon käyttöön ottaminen mahdollistaa tehokkuuden lisäämisen ja kustannusten säästöjä. Puhelintiedoksiannon käytöstä tulee kuitenkin olla yksiselitteiset ja tarkkarajaiset säännökset hallintolainkäyttölaissa. Työryhmän voisi jatkotyön yhteydessä myös pohtia, miten sähköisiä järjestelmiä voitaisiin nykyistä enemmän hyödyntää hallintoprosessissa. Tiedoksiannon kehittämisessä tulisi ottaa huomioon myös muutosehdotukset, jotka sisältyvät luonnokseen hallituksen esitykseksi sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa annetun lain muuttamisesta.

Maa- ja metsätalousministeriö suhtautuu myös myönteisesti selvityksen rajoittamista koskevaan työryhmän ehdotukseen niin, että tuomioistuin voisi erityisestä syystä asettaa määräpäivän, jonka jälkeen toimitettu selvitys palautetaan. Samoin ministeriö pitää hyvänä sääntelyä siitä, että tuomioistuin voisi etukäteen kieltää ilmeisen tarpeettoman selvityksen esittämisen. Näillä molemmilla rajoituksilla voidaan huolehtia siitä, että prosessi ei tarpeettomasti pitkity.

Hallintoriitamenettelyn käyttöalaa tulisi selkeyttää työryhmän esittämällä tavalla ja samalla säätää yleinen määräaika hallintoriita-asian vireillepanoon.

Maa- ja metsätalousministeriö kannattaa kokonaan uuden lain antamista, koska lakiin on työryhmän ehdotustenkin perusteella tulossa monia muutoksia ja lisäyksiä, muun muassa oikeudenkäymiskaaren viittaussäännöksien avaamisella. Kokonaisuuden hahmottaminen on helpompaa, jos annetaan kokonaan uusi laki. Työryhmämietinnön liitteestä 1 hahmottuu jo erinomaisella tavalla uuden lain sisältörunko. 

Työryhmä on ehdottanut myös lain nimen muutamista uudistuksen yhteydessä. Maa- ja metsätalousministeriön mielestä ehdotusta voidaan pitää kannatettavana. Työryhmässä pohdittavana 

olevaa nimeä hallintoprosessilaki voidaan pitää hyvänä vaihtoehtona. Nimi olisi nykyistä nimeä lyhyempi ja selkeämpi ja lain nimestä ilmenisi riittävän selvästi lain käyttöala.

Kansliapäällikkö		Jarmo Vaittinen

Neuvotteleva virkamies		Marit Ilveskero