Ruotsinsuomalainen kielilautakunta – Sverigefinska språknämnden
Box 20057
SE-104 60 Stockholm

					9.10.2002

Lausuntopyyntönne valtioneuvostosanastosta
Viitteenne VNK 013:00/2001 

Ruotsinsuomalaiselta kielilautakunnalta on pyydetty lausuntoa viitteessä mainitun valtioneuvostosanaston suomenkielisestä osuudesta. Lautakunta kiittää luottamuksesta ja esittää seuraavat näkökohdat.

Yleistä
Valtioneuvoston toimintaa kuvaava sanasto, kuten valtionhallinnossa yleensä käytettävä sanasto, on hyvin abstraktista. Siksi käsitteiden nimitysten kartoittaminen ja määritteleminen onkin erittäin tärkeätä. 
Suuri osa Ruotsissa asuvista suomalaisista on kiinnostunut Suomen poliittisesta elämästä ja Suomessa eri tasoilla tehtävistä päätöksistä. Monista yhtäläisyyksistä huolimatta Suomen ja Ruotsin valtionhallinnossa on eroja ja monet Suomessa käytettävät käsitteet eivät välttämättä ole selviä Ruotsissa pitkään asuneille, eivät varsinkaan Ruotsissa syntyneille. Tekeillä oleva sanasto on siis tärkeä myös ruotsinsuomalaisille. 

Käsitekaaviot
Sanastossa on suhteellisen monta käsitekaaviota. Meidän mielestämme ne ovat selkeitä ja havainnollistavat hyvin käsitteiden keskinäisiä suhteita.

Termit
Haluamme korostaa, että esitämme kommenttimme tavallisina sanastonkäyttäjinä. Kommenttejamme ei ole tarkoitettu korjauksiksi, vaan lähinnä työryhmän pohdiskeltaviksi. 

valtioneuvosto ja hallitus on kumpikin määritelty kahdeksi eri käsitteeksi (1, 2 ja 4, 5)
Valtioneuvoston osalta tämä on loogista, mutta hallitus 1 on mielestämme täysin abstraktinen käsite ja tämän pitäisi ilmetä määritelmästä nykyistä selvemmin. Onhan niin, että jos hallitus eroaa, tämä ei vaikuta tasavallan presidentin viranhoidon jatkumiseen, minkä johtopäätöksen saattaa tehdä nykyisen määritelmän pohjalta. 

Raha-asiainvaliokunnan (11) yhteydessä mainitaan epäviralliseksi luokiteltu rahakunta. Se antaa asiaan perehtymättömälle vaikutelman jonkinlaisesta sisäpiirin sanasta. Ehdotamme, että sen käyttöä ei suositeltaisi sanastossa lainkaan. Voivathan valiokunnassa työskentelevät silti käyttää sitä keskenään. 

ulko- ja turvallisuuspoliittisen valiokunnan ja tasavallan presidentin yhteinen kokous (14)
on mielesämme tarpeeton tässä sanastossa, sillä sen kääntäminen muille kielille tuskin tuottaa ongelmia, koska varsinaiset termit joka tapauksessa ovat luettelossa.

valtioneuvoston yleisistunnon (22) määritelmä on mielestämme vaikeaselkoinen, koska käsite määritellään käyttämällä sekä valtioneuvostoa että hallitusta.

Luettelossa on asetus 1 ja viittauksia (ainakin numerossa 77) asetukseen 2, mutta asetus 2 ei ole itse luettelossa. 

Mielestämme on hyvä, että luettelossa on erityinen historiallisten termien ja käsitteiden osuus, koska näitä termejä esiintyy edelleen teksteissä ja koska ne saattaisivat aiheuttaa sekaannusta.  

Ystävällisin terveisin
Paula Ehrnebo
Ruotsinsuomalaisen kielilautakunnan toiminnanjohtaja