Kaisa Kuhmonen
Valtioneuvoston kielipalvelu
9.10.2002

Kommentteja Valtioneuvostosanastoon

Valtioneuvostosanaston luonnos vaikuttaa kokonaisuutena erinomaiselta jo tässä vaiheessa. Sanaston laatiminen on varmasti ollut haasteellista ja mielenkiintoista tilanteessa, jossa sanaston aihetta koskevat säädökset ovat muuttumassa ja vaalitkin ovat ovella eikä kaikkien käsitteiden sisällöstä ole vielä varmuutta. Suurin osa määritelmistä on mielestäni onnistuneita ja kielellisesti sujuvia. Samoin kaaviot ovat selkeitä ja erinomainen parannus aikaisempaan sanastoon (joka sekin oli hyvä) verrattuna.

Esipuhe
-	Viim. kappale, 2. virke: kirjoittaisin esimerkit lainausmerkkien sijasta kursiivilla.

Sanaston käyttäjälle
-	Koska sanastoon on otettu mukaan lyhenteitä, niin niiden käytöstä voisi esim. tässä osiossa antaa hieman ohjeita. Käytäntö on ymmärtääkseni ollut se, ettei lyhenteitä suositella käytettäväksi ministeriöiden ulkopuolelle suunnatuissa teksteissä. Tai jos niitä käytetään, niin ne täytyy selittää jotenkin.
-	Voisiko tähän lukuun kirjoittaa jotain valtioneuvoston (1) ja hallituksen (2) osittaisesta synonyymisuudesta ja näiden termien käytöstä? (Ks. esim. Ympäristösanasto, jossa käsitteet ympäristö ja luonto on selitetty johdannossa ja sanasto-osassa viitataan johdannon selityksiin.)
-	Sanaston laatimistavasta: luetelmaan käsitesuhteista voisi laittaa esimerkit (vaikkapa samoja, joita on käytetty kaavioesimerkeissä).
-	Viim. kappale, 1. virke (Terminologisen sanastotyön suosittelemista…): Sanastotyökö suosittelee? Ehkä voisi sanoa ”Terminologisessa sanastotyössä tavanomaisista/yleisistä/usein käytetyistä merkintätavoista on osin poikettu…”.

Sanasto-osa

Kaavio valtioneuvostosta
-	Enemmistö- ja vähemmistöhallitukset voivat ilmeisesti toimia myös toimitusministeristönä? Silloin ne pitäisi piirtää eri ulottuvuuksiin (nyt viivoja ei ole paksunnettu).

1 valtioneuvosto (1)
-	Käsitteen 1 ja käsitteen 51 (ministeri) määritelmistä muodostuu kehä, koska valtioneuvoston (1) määritellään ministerin avulla ja ministeri puolestaan valtioneuvoston (1) avulla. Onko olemassa muita yleistä hallitusvaltaa käyttäviä toimielimiä, joiden jäsenet presidentti nimittää eduskunnan valitseman pääministerin ehdotuksesta ja joiden jäsenten on nautittava eduskunnan luottamusta? Ellei, niin valtioneuvoston määritelmästä voisi jättää alun ”pääministerin ja ministerien muodostama” pois. Näin päästäisiin eroon kehämääritelmästä. (Pääministerin mainitseminen erikseen on muutenkin turhaa, koska pääministeri sisältyy jo ministereihin.)
-	Miksi kaaviossa valtioneuvosto (1) ja hallitus (2) on laitettu synonyymeiksi, mutta sanasto-osassa ei?

3 tasavallan presidentti
-	Onko selitteen viimeinen virke kovin olennainen? Se vaikuttaa nippelitiedolta muuhun selitteeseen verrattuna.

7 vähemmistöhallitus
-	Jos haluaa välttää negatiivisen määritelmä, niin voisi sanoa ”…, jonka ministerien edustamat puolueet ovat vähemmistössä eduskunnassa”.

8 toimitusministeristö
-	Lisäisin yhden pilkun: ”hallitus (2), joka on pyytänyt eroa, mutta joka…”, vaikka sen periaatteessa voi jättää tästä poiskin.

9 hallitusryhmä
-	Selitteen tieto selventää hyvin hallitusryhmän roolia.

Kaavio valtioneuvoston valmisteluelimistä
-	Kirjoittaisin apukäsitteen valmisteluelin tyhjän alakäsitteen kohtaan apukäsitteeksi sulkuihin ”muu valmisteluelin” (siis toimikunnan yläkäsitteeksi).
-	Yleensä vain ulottuvuusviivoissa on mainittu jaotteluperusteet, eikä aina niissäkään, mutta minusta on hyvä idea käyttää jaotteluperusteita myös korvaamaan apukäsitteitä (ks. valtioneuvoston yleisistunnon asettaman valmisteluelimen alakäsitteet – ainakin tässä kohdassa menetelmä toimii hyvin). Silloin ei tarvitse piirtää niin pitkiä hierarkkisten apukäsitteiden ketjuja.
-	Ministerivaliokunnan määritelmästä puuttuu ministereiden kursivointi.

11 raha-asiainvaliokunta
-	Muut sanaston lyhenteet ovat minullekin tuttuja, mutta lyhenteeseen RV en ole koskaan törmännyt. Ilmeisesti sitä kuitenkin käytetään ainakin tietyissä piireissä, koska se on sanastoon otettu.

13 ulko- ja turvallisuuspoliittinen valiokunta
-	Viittaus ulko- ja turvallisuuspoliittisen valiokunnan ja tasavallan presidentin yhteiseen kokoukseen on mielestäni turha, koska ko. käsitteen kohdalla ei kerrota mitään, vaan viitataan vain takaisin UTVA:aan. Jälkimmäinen viittaus on ihan paikallaan.

17 talousneuvosto
-	Selitteen lopun maininta ministereistä ja etujärjestöjen edustajista on turha, koska sama asia on mainittu jo määritelmässä.

18 valtion tiede- ja teknologianeuvosto
-	Miksi tämän käsitteen määritelmässä on mainittu pysyväisluonteisuus, mutta käsitteen 17 eli talousneuvoston määritelmässä ei?

Kaavio valtioneuvoston istunnoista ja kokouksista
-	Valtioneuvoston istunnosta voinee poistaa sulut ja laittaa lihavoinnin tilalle, koska termi on sanastossa omana hakusananaan. Sanasto-osassa ei termissä ole ykköstä valtioneuvoston perässä (siis valtioneuvoston istunto, ei valtioneuvoston (1) istunto), ykkönen on turha myös kaaviossa.
-	Kaavion moniulotteisuuden peruste ei avaudu. Onkohan moniulotteisuutta käytetty tässä oikein? Moniulotteisuudenhan pitäisi ilmaista sitä, että yläkäsite voidaan jakaa alakäsitteisiin eri perustein ja siksi eri alakäsitteet eivät sulje toisiaan pois. Siis että esim. iltakoulu voisi olla samalla myös kehysriihi. Näinhän ei todellisuudessa ole. TULKITSIN KAAVIOTA VÄÄRIN, TÄSSÄHÄN OLIKIN KYSE IHAN NORMAALISTA HIERARKKISISTA KÄSITESUHTEISTA EIKÄ MISTÄÄN ULOTTUVUUKSISTA!
-	Onko niin, että muita valtioneuvoston istuntoja ei ole kuin valtioneuvoston yleisistunto, esittely tasavallan presidentille ja raha-asiainvaliokunnan istunto? Jos muitakin on, niin kannattaisi piirtää vielä yksi tyhjä viiva ja siihen sulkeisiin ”muut” tai ”muu”. Sama koskee hallituksen neuvottelua.

21 valtioneuvoston istunto
-	Erillistä ks. myös -viittausta ei tarvita, koska hallituksen neuvotteluun viitataan jo selitteessä.

22 valtioneuvoston yleisistunto
-	Koska hallitus (2) on = valtioneuvoston (1) jäsenet, voisi määritelmässä yhtä hyvin sanoa, että ”…, jossa sen jäsenet tekevät…”. Paitsi että se taitaa silloin viitata istuntoon…

23 esittely tasavallan presidentille
-	Määritelmässä puhutaan ministerin esittelystä ja termi esittely on kursivoitu. Esittelyn määritelmässä puolestaan puhutaan virkamiehestä. Katsotaanko ministeri siis virkamieheksi?

25 hallituksen neuvottelu
-	Muotoilisin selitettä hieman toisin: ”Hallituksen neuvottelussa ovat läsnä myös… Lisäksi paikalla voi olla kutsuttuja asiantuntijoita…”

28 hallituksen kehysneuvottelu
-	Jos hallituksen neuvottelu ei ole päätöksentekoelin (vrt. hallituksen neuvottelun määritelmä ja selitteen viim. virke), niin kuinka siellä voidaan antaa puitteita? Vai eikö määrärahojen ylärajoista sopiminen ole päätöksentekoa?

29 budjettiriihi
-	Miksi Budjettisanastossa annettu synonyymi hallituksen budjettineuvottelu on jätetty pois?
-	Miksi määritelmästä on jätetty pois Budjettisanastossa ollut tieto siitä, että budjettiriihessä viimeistellään valtion talousarvioesitys valtiovarainministeriön esityksen pohjalta?

Kaavio valtioneuvoston istuntoon liittyvistä käsitteistä
-	Mietin pitkään tätä kaaviota (etenkin sen vasenta puoliskoa) ja sen täsmäämistä määritelmien kanssa. Piirtelin erilaisia vaihtoehtoja, mutta kyllä sanastoluonnoksenkin piirros on kaiketi ok.
-	Kaaviossa mietitytti myös se, että esittelyä ei ole mitenkään määritelty erityisesti valtioneuvoston näkökulmasta, vaikka se kaavion on piirretty nimenomaan valtioneuvoston istunnossa käytettäväksi päätöksentekomenettelyksi. Yleensähän pyritään määrittelemään lähimmän yläkäsitteen avulla, mutta aina se ei tietenkään ole tarkoituksenmukaista.
-	Kaavion oikeassa puoliskossa asialista ja päätöslista on ”kähmitty” vain valtioneuvoston istuntoon kuuluvaksi, mutta esittelylistaa ei. Pitäisikö tässä olla johdonmukainen ja määritellä ”valtioneuvoston (1) istunnossa esiteltävää asiaa…”?

34 asialista
-	Tässä on ns. kähmitty määritelmä: asialistoja on muissakin kokouksissa kuin valtioneuvoston istunnossa. Periaatteessa terminologisin menetelmin tehdyissä sanastoissa pitäisi välttää kähmintää, mutta toisinaan on kuitenkin sanaston kohderyhmän ja aihealueen kannalta järkevämpää määritellä muillakin aloilla käytettäviä termejä sanaston aihealueen näkökulmasta. Sanaston käyttöohjeessa voisi mainita, että määritelmät on laadittu valtioneuvoston toiminnan lähtökohdista käsin. Jos halutaan, niin samalla voisi mainita ehkä siitäkin, että siksi eräät määritelmät poikkeavat Budjettisanaston määritelmistä.

36 päätöksentekojärjestelmä
-	Selitteen 1. virke (”…elektronisessa muodossa...”): Sanoisin mieluummin ”sähköisessä muodossa”. Käsittääkseni edelleenkin suositellaan, että käytettäisiin sanaa sähköinen silloin, kun ei todella ole kyse elektroniikasta. CD-Perussanakirjan mukaan elektroniikka on vapaiden elektronien ja muiden varauksenkantajien tutkimusta ja hyväksikäyttöä (esim. puolijohde- ja näyttölaitteissa, mikropiireissä yms.). Elektroniikalla voidaan viitata myös elektronisiin laitteisiin. Tämän asian voisi tarkistaa vielä Tekniikan Sanastokeskuksesta ja Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksesta.
-	Selitteen 2. virke (”…, ja sen…”): Mihin se viittaa, järjestelmäänkö? Muotoilisin virkkeen alun sanajärjestystä hieman toisin ja pistäisin väliin pisteen: ”Esittelylistojen tiedoista muodostuvat automaattisesti asialistat ja päätöslistat. Järjestelmän (?) avulla laaditaan myös istuntojen pöytäkirjat…”

Kaavio ministeriöistä
-	Oikeusministeriön määritelmässä puhutaan kaaviossa vankeinhoidosta ja sanasto-osassa kriminaalipolitiikasta.
-	Puolustusministeriön määritelmässä puhutaan kaaviossa valtion puolustuksesta ja sanasto-osassa maanpuolustuksesta. Valtion puolustuksesta on ole koskaan kuullutkaan, vaan ilmaus herättää lähinnä ihmetystä siitä, että puolustetaanko siinä valtiota instituutiona vai mitä ihmettä.
-	Laittaisin sisäasiainministeriön ja sosiaali- ja terveysministeriön määritelmiin vasemman reunan tasauksen. Varsinkaan SM:n keskitetty rivitys ei näytä hyvältä (johtunee siitä, että itse termiä ei ole keskitetty).

40 maa- ja metsätalousministeriö
-	Laittaisin luetteloa vähän toiseen järjestykseen: ”…maa-, metsä- ja puutarhatalous…”. Vrt. vapaus, veljeys, tasa-arvo, eli pisin loppuun.

41 oikeusministeriö
-	Kaaviossa puhutaan vankeinhoidossa, tässä puolestaan kriminaalipolitiikasta.

48 valtioneuvoston kanslia
-	Selitteen 1. virke: laittaisin ja-sanan valtioneuvoston (1):n ja (2):n väliin.

Kaavio ministereistä
-	Aluksi ero tiettyä asiakokonaisuutta tietyssä ministeriössä käsittelemään määrätyn ministerin ja käsitteen ministeri …ministeriössä välillä ei valjennut kaavion perusteella, mutta ilmeisesti ero selittyy ilmaisun ”muussa ministeriössä” avulla.
-	Turhan hämmennyksen välttämiseksi tyhjiin viivoihin kannattaa kirjoittaa sulkuihin ”muut” tai ”muu”. Silloin riittää myös yksi viiva.

51 ministeri
-	Ministerin ja valtioneuvoston (1) määritelmistä muodostuu kehä! Ks. korjausehdotus valtioneuvoston (1) kohdalta.

52 ministerinimike
-	Jotenkin tuntuu oudolta ottaa omaksi hakusanakseen ministerinimike. Ministerinimikkeen määritelmä ja selite ovat sinänsä tärkeää ja selkiyttävää tietoa, mutta voisiko sen sijoittaa ministerin selitteeseen?

53 ministeriön päällikköministeri
-	Eikö ”päällikköministereitä” oteta lainkaan omiksi hakusanoikseen? Niitä ei mielestäni tarvitse määritellä erikseen, vaan viittaus käsitteisiin 51 ja 53 riittäisi, mutta erillisinä hakusanoina erikieliset vastineet löytyisivät helpommin.

54 ministeri …ministeriössä
-	Mitä määritelmän sulkeissa olevalla oikein halutaan ilmaista? Itse ainakin ymmärsin määritelmän ihan hyvin ilman rautalangasta vääntämistäkin – etenkin, kun selitteessä on vielä esimerkkikin.

55 pääministeri
-	Selitteen 2. virke: Kuuluisiko tieto hallituksen kutsumanimistä paremminkin hallituksen (2) kohdalle?

56 yhteistyöministeri
-	Yhteistyöministeriä ei ole mainittu kaavioissa, pitäisikö se lisätä?

Kaavio virkamiehistä
-	Esittelysihteerin määritelmässä on ylimääräinen yhdysviiva sanassa valtioneuvosto.
-	Oikeuskanslerin määritelmässä käytetään kaaviossa lainmukaisuuden jälkeen sanaa ja, sanasto-osassa puolestaan sanaa sekä.

59 esittelyavustaja ja 60 istuntovirastomestari
-	Mitä eroa on istuntojen järjestelytehtävillä ja istuntojen käytännön järjestelytehtävillä? Mitä ovat ne muut kuin käytännön järjestelytehtävät? Vai onko tässä ollut tarkoitus tehdä ero vastaamisen ja hoitamisen avulla, eli esittelyavustaja katselee päältä, kun istuntovirastomestari järjestelee paikat kuntoon ja ottaa haukut vastaan, jos kaikki ei ole kunnossa?

61 oikeuskansleri
-	Ks. kommentti kaavion kohdalta.

Taulukko 2
-	Lopulliseen sanastoon on kaiketi tarkoitus laittaa vain yksi taulukko eli senhetkinen tilanne. Poliittisten valtiosihteereiden lopullisesta kohtalostahan ei vielä tiedetä, mutta ilmeisesti niitä ei kuitenkaan olisi tulossa kaikkiin ministeriöihin (nyt ne on ruksittu taulukkoon joka ministeriöön). Sinänsä taulukko selventää kyllä erilaisten valtiosihteereiden ja alivaltiosihteereiden tilannetta. Toinen vaihtoehto voisi olla mainita kunkin käsitteen kohdalla selitteessä, missä ministeriöissä on valtiosihteereitä ja alivaltiosihteereitä ja minkälaisia.

65 valtiosihteeri
-	Eikö ainakin synonyymina (ellei sitten ensimmäisenä terminä) pitäisi olla poliittinen valtiosihteeri, vaikka ns. virallinen nimike olisikin valtiosihteeri? Sillä termillä asiasta ainakin tällä hetkellä yleisesti puhutaan.
-	Selite, 6. virke: Kanslian toisen ”valtiosihteerin” nimike on kaiketi EU-asioiden valtiosihteeri, ei pelkkä valtiosihteeri.

67 valtiosihteeri kansliapäällikkönä
-	Määritelmän perusteella käsitteet 66 eli kansliapäällikkö ja 67 eli valtiosihteeri kansliapäällikkönä ovat synonyymeja: samoista tehtävistä on kyse, titteli vain on eri. Niiden rinnastaminen saattaa kyllä aiheuttaa närää (valtiosihteereiden joukossa?), mutta toivottavasti kenenkään arvovalta ei kuitenkaan oikeasti ole sellaisesta asiasta kiinni.
-	Pitäisikö synonyymina olla pelkkä valtiosihteeri?

68 alivaltiosihteeri
-	1. määritelmävaihtoehdossa mainitaan, että alivaltiosihteeri voisi olla myös kansliapäällikön alaisuudessa, mutta onko näin missään ministeriössä?
-	2. määritelmävaihtoehdon mukaan alivaltiosihteeri olisi siis = kansliapäällikkö = valtiosihteeri!??
-	Selitteen 3. virke: po. ulkoasiainministeriön.

Kaavio säädöksistä
-	Valtiosäännön, perustuslain ja säädöksen väliset suhteet eivät näy niiden määritelmistä, siksi koostumussuhde pitäisi kuvata katkoviivoin.
-	Koska tavallisia lakeja on muitakin kuin laki valtioneuvostosta, piirtäisin näiden alakäsitteiden merkiksi yhden ”muut”-viivan. Valtioneuvoston asetuksesta on piirretty näin, mutta lisäisin siihenkin selvyyden vuoksi sulkeisiin sanan ”muu(t)”, samoin säädöksen tyhjään viivaan.

73 laki valtioneuvostosta
-	Pitäisikö synonyymin valtioneuvostolaki kohdalla olla maininta epävirallisuudesta? Vai onko se uuden lain nimi?

75 tasavallan presidentin asetus
-	Kaavion perusteella TPA on asetuksen alakäsite. Miksi sitä ei kuitenkaan määritellä sellaiseksi, siis ”tasavallan presidentin antama asetus”? Sama koskee myös valtioneuvoston asetuksen ja ministeriön asetuksen määritelmiä.

78 valtioneuvoston ohjesääntö
-	Määritelmän loppu: ”…valtioneuvostosta (1) ja (2) sekä sen toiminnasta”.

80 Suomen säädöskokoelma
-	Määritelmästä puuttuu kursivointi asetuksista.

Kaavio valtioneuvoston ja eduskunnan tiedonvaihtotavoista
-	Kun kirjallinen kysymys on laitettu muuksi kuin asiakirjamuotoiseksi tiedonvaihtotavaksi, niin herää kysymys, mikä oikeastaan on asiakirja?
-	Kannattaa vaihtaa sivun 38 kaavioon ”muut kuin asiakirjamuotoiset” ja ”asiakirjamuotoiset tiedonvaihtotavat” toisinpäin, koska sanasto-osan käsittelyjärjestys alkaa asiakirjamuotoisista, tai muuttaa sanasto-osan järjestystä.

Kaavio valtioneuvoston ja eduskunnan asiakirjamuotoisista tiedonvaihtotavoista
-	Lakiehdotus on piirretty hallituksen esityksen ns. ehdolliseksi osaksi. Määritelmästä tämä ehdollisuus ei kuitenkaan näy. Pitäisikö määritellä: ”…, joka voi sisältyä…”? Itse piirtäisin lakiehdotuksen (ja perustelut sulkeissa) käsitteen hallituksen esitys laiksi koostumussuhteiseksi alakäsitteeksi. Ellei sitten ole vielä muita hallituksen esityksiä, joihin voi sisältyä lakiehdotus (valtion talousarvioesitykseen ja lisätalousarvioesitykseenhän ei ilmeisesti liity lakiehdotusta). Jos on, niin silloin pitäisi piirtää vielä yksi tyhjä viiva hallituksen esityksestä merkiksi muista hierarkkisista alakäsitteistä.
-	Pitäisikö myös eduskunnan vastauksen ja eduskunnan kirjelmällä olla muita rinnakkaiskäsitteitä (esim. valtion talousarviota koskeva) siis ”muut” tähänkin kohtaan?

82 hallituksen toimenpidekertomus
-	Mainintaa suositettavuudesta ei tarvita, koska ei ole muita synonyymeja.

94 selvitys valiokunnalle
-	Määritelmässä on kovin raskaat määreet, siksi muotoilisin relatiivilauseen muotoon: ”selvitys, jonka valtioneuvosto (1) tai ministeriö antaa toimialaansa kuuluvasta asiasta eduskunnan valiokunnalle”

97 välikysymys
-	Määritelmässä on kovin raskaat määreet, siksi muotoilisin relatiivilauseen muotoon: ”selvityspyyntö, jonka vähintään 20 kansanedustajaa osoittaa valtioneuvostolle (1) tai ministerille…” TAI ”vähintään 20 kansanedustajan valtioneuvostolle (1) tai ministerille osoittama selvityspyyntö, jonka tarkoituksena on mitata näiden luottamus”

99 ajankohtaiskeskustelu
-	Määritelmä (…tietystä…): vai jostakin?

101 pääministerin ilmoitus
-	Määritelmän sanajärjestystä voisi muuttaa: ”…, jonka pääministeri tai pääministerin määräämä muu valtioneuvoston (1) jäsen antaa eduskunnalle”

Kaavio historiallisista ja käsitteistä (valtioneuvosto)
-	Hyvä idea yhdistää käsitekaavio aikajanaan! Kaavio selventää hyvin kehityskulkua.

Kaavio historiallisista käsitteistä (ministeriöt)
-	Tämän kaavion sen sijaan jättäisin pois. Samat asiat tulevat oikeastaan selvemmin esiin sanasto-osasta. Lisäksi elintarvikeministeriö ja kansanhuoltoministeriö jäävät roikkumaan yksin.

107 virkamieshallitus
-	Selitteen 1. virke: Tarkoittaako tämä sitä, että enää ei voi olla virkamieshallituksia?

120 asetus (2)
-	Selite: Kaikki ks. myös -viittaukset voi varmaankin laittaa samalle riville.

130 laki eduskunnan oikeudesta tarkastaa…
-	Pitäisikö synonyymi ministerivastuulaki merkitä epäviralliseksi (vrt. esim. käsitteet 125 ja 126)

131, 132 ja 133
-	Kaikki tämän luvun käsitteet ovat vanhentuneita, mutta vain kolmessa viimeisessä sanotaan se. Pitäisi varmaankin laittaa kaikkiin tai jättää pois näistäkin?

Lopuksi vielä yksi vinkki jatkotyöskentelyä varten: Historiallisten termien vastineita kannattaa etsiä myös hallintohistoriatoimikunnan kirjan käännöksistä. Osa termeistä (lähinnä englanti) saattaa löytyä myös on myös tietokannassa hallhist.mtw.