VALTIOVARAINMINISTERIÖ	Lausunto	     	
	Hallinnon kehittämisosasto			
	     	24.9.2002		

Valtioneuvoston tietohallintoyksikkö
    
    
    
     

VM 41/09/2002
lausuntopyyntÖ valtioneuvostosanastosta

Hallinnon kehittämisosasto esittää lausuntonaan valtioneuvoston kanslian valmistelemasta luonnoksesta valtioneuvostosanastoksi seuraavaa.

Lausunnolla olevan sanastoluonnoksen termit ja määritelmät perustuvat osaksi valtioneuvostolakiin, joka saavuttaa lopullisen muotonsa ensi keväänä. Tästä syystä osasto ei ole lausunnossaan tässä vaiheessa arvioinut luonnokseen sisältyviä uudistuksen alla olevasta valtioneuvostolaista riippuvia käsitteitä, vaan toivoo saavansa mahdollisuuden kommentoida sanastoa myöhemmin tältä osin.

Lausunnolla olevaan luonnokseen sisältyy noin 130 käsitettä, joista historiallisia termejä ja käsitteitä koskevan otsakkeen alle on koottu noin 30 termiä ja käsitettä. Monet näistä mainitaan myös entisinä termeinä nykytermien yhteydessä. Muutoinkin tämä osa luonnosta jää jäsentelemättömäksi luetteloksi organisaatioiden  ja mm. asiakirjojen nimissä tapahtuneita muutoksia. Osaston mielestä tämän osan tarpeellisuutta tulisikin vielä harkita.

Luonnokseen sisältyvien kahden taulukon yhteys, joissa kuvataan tilannetta ministeriöissä valtiosihteerin, kansliapäällikön ja alivaltiosihteerin virkanimikkeiden osalta vuonna 2002 ja kuvitteellisena vuonna 2003 jää sanastokokonaisuuden näkökulmasta epäselväksi. Muutoinkin virkamiehiä koskeva osa vaikuttaa sisällöltään jäsentelemättömältä kun saman otsakkeen alla määritellään sekä valtioneuvoston esittelyvirkamiehet eli esittelijä, esittelysihteeri, esittelyavustaja ja istuntovahtimestari että  ministeriöiden ylin virkamiesjohto eli kansliapäällikkö, valtiosihteeri ja alivaltiosihteeri.

Myös ministeriöitä koskevaa osaa tulisi tasapainottaa. Valtioneuvoston kanslian toimialan määrittely on selvästi saanut enemmän huomiota osakseen kuin valtioneuvostokokonaisuuteen kuuluvien muiden ministeriöiden. Esimerkiksi puolustusministeriön toimialaan todetaan yksikantaan kuuluvan maanpuolustus ja puolustusvoimat. Sen sijaan valtioneuvoston kanslian  todetaan paitsi avustavan pääministeriä hallituksen johtamisessa ja hallitusta sen työskentelyssä myös käsittelevän valtioneuvostoa koskevia asioita sekä eduskunnan ja hallituksen välisiä asioita. Kanslian todetaan myös val-

vovan hallitusohjelman toimeenpanoa ja huolehtivan Euroopan unionissa päätettävien asioiden valmistelun ja käsittelyn yhteensovittamisesta. Lisäksi todetaan kanslialle kuuluvan myös sellaiset valtioneuvostossa käsiteltävät asiat, jotka eivät kuulu minkään muun ministeriön toimialaan. 

Eräitä termejä olisi myös syytä vielä verrata valtiovarainministeriön ja 
valtioneuvoston kanslian vuonna 2001 julkaisemassa budjettisanastossa 	esiintyviin. Esimerkiksi luonnoksessa esitetty raha-asianvaliokunta on 
budjettisanaston mukaan epävirallinen termi suositeltavan termin ollessa 
valtioneuvoston raha-asiainvaliokunta.  Budjettisanaston mukaan hallituksen budjettineuvottelu on sallittava termi budjettiriihelle eli kokoukselle, jossa hallitus valmistelee valtion talousarvioesityksen valtiovarainministerin esityksen pohjalta. Luonnoksessa tyydytään käyttämään ainoastaan termiä budjettiriihi.

Luonnoksessa esitetyn määritelmän mukaan ministerityöryhmä on luonteeltaan epävirallinen ja se muodostuu muutamista ministereistä. Ministerityöryhmien koko vaihtelee kuitenkin siksi paljon, että järkevämpää olisi muotoilla määritelmää niin, ettei siinä otettaisi kantaa ministerien määrään ministerityöryhmissä. Esimerkiksi hallinnon ja aluekehityksen ministerityöryhmässä jäseninä on nykyisin kahdeksan ministeriä, ennen eräitä järjestelyjä määrä oli kymmenen. 

Luonnoksen jatkovalmistelussa tulisi kiinnittää vielä huomiota myös lyhenteisiin, jos niitä on tarkoitus sisällyttää lopulliseen sanastoon. Esimerkiksi talouspoliittisesta ministerivaltiokunnasta käytetään varsin vakiintuneesti lyhennettä Talpo, mutta tätä mainintaa ei sisälly luonnokseen. 

Ylijohtaja 		Jorma Karjalainen 

Neuvotteleva virkamies 	Anja Simola