Oikeusministeriölle
					18.2.2010

	Asia: Lausunto oikeudenkäyntiavustajatyöryhmän mietinnöstä työryhmämietintö 2009:17

	Yleistä

	Käräjäoikeus kannattaa työryhmässä tehtyjä peruslinjauksia  siitä, että oikeudenkäynnissä  	avustajana toimimiseen tuomioistuimessa ei pelkästään riitä oikeustieteen maisterin tutkinto, 	vaan sen lisäksi avustajana tai asiamiehenä toimivan muun lakimiehen kuin asianajajan tai 	yleisen oikeusavustajan osaamista valvottaisiin ja toiminnan edellytyksenä olisi erikseen 	myönnetty lupa.    

	Oikeus ajaa asiaansa ja avustajan määrääminen viran puolesta 

	Käräjäoikeus yhtyy työryhmän mietinnössä esitettyyn myös siinä, ettei ole perusteita 	harkita yleisen avustajapakon käyttöönottoa. Tämä siitä huolimatta, että asianosaisten itsen-	sä ajamien juttujen käsittelyssä on asianosaisten tietämättömyydestä ja taitamattomuudesta 	johtuvia ongelmia, joista seuraa jutun käsittelyn viivästymistä ja tuomioistuimelle sellaista 	ylimääräistä työtä ja jopa oikeudenmenetyksiä, jota ei ilmene asiansa osaavien asiamiesten 	ajamissa jutuissa. Avustajapakon laajentamista olisi ehkä aiheellista pohtia joidenkin erityis-	tilanteiden tai joidenkin asiaryhmien osalta.

	Avustajan määrääminen viran puolesta laajoissa riita- tai hakemusasioissa on ongelmallinen, 	koska kuten mietinnössä on todettu, päämiehen ja avustajan väliltä puuttuisi luottamussuh-	de. Toisaalta on myös tilanteita, joissa pätevän avustajan puuttuminen saattaa aiheuttaa 	asianosaiselle perusteettomia oikeudenmenetyksiä.  Asianosaisella tulee kuitenkin olla 	itsenäinen päätösvalta siinä, käyttääkö hän riita-asiassa avustajaa tai ei ja jos käyt-	tää, niin hän saa valita itse avustajansa.

	Kelpoisuusehdot

	Avustajan kelpoisuusehdoista summaarisissa asioissa oleva poikkeus tulee säilyttää. 	Tämä sen vuoksi, että asiamiehen lievemmästä pätevyysvaatimuksesta ei ole ilmennyt hait-	taa ja pätevyysvaatimuksen nostamisella olisi vaikutusta oikeudenkäyntikulujen kasvamisel-	le. 

	Kelpoisuusvaatimuksesta poikkeaminen sen sijaan lähisukulaisen tai aviopuolison asian hoi-	tamisessa ei ole perusteltua. Asianosaisen lähisukulaisen toimiessa asiamiehenä ei aina ole 	asialle eduksi asiamiehen subjektiivisten käsitysten korostumisen vaara.

	Selvennystä nykyiseen tilanteeseen tulisi harkita erityisesti rikosasiassa epäillyn tai asian-	omistajan puolustajalle määrättävän henkilön kelpoisuudelle  Nykyisen lain sanamuodosta 	huolimatta puolustajaksi on määrätty  lakimies, joka ei ole asianajaja tai oikeusavustaja 	pelkästään sillä perusteella, että epäilty on ehdottanut 	henkilöä. ROL:n 2 luvun 2 §:n 2 mo	mentin mukaan epäillyn tai asianomistajan ehdottaman henkilön tulisi täyttää kelpoisuus	vaatimukset.  Oikeuskäytäntö vaihtelee eri tuomioistuimissa huomattavasti. Tämän vuoksi 	nyt olisi hyvä tilaisuus selventää lakia niin, että puolustajaksi voidaan määrätä vain asianaja-	ja, yleinen oikeusavustaja taikka luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja. Ehdotetusta säädös-	tekstistä tulisi siten poistaa 2 §:n 1 momentin sanat "tai siihen on muu erityinen 	syy"

	Valvonta

	Käräjäoikeus yhtyy työryhmän esittämään mielipiteeseen siitä, että asiamiesten ja avustajien 	valvonta ei sovi asianosaisten asiaa käsittelevän riippumattoman ja puolueettoman tuomiois-	tuimen rooliin. Asiamiesten ja avustajien yleinen valvonta tulee järjestää ulkopuolisen val-	vontaelimen tehtäväksi. Mikäli katsotaan, että asianajajaliiton valvontalautakunta on riittä-	vän puolueeton elin valvomaan myös asianajajaliittoon kuulumattomien asiamiesten ja 	avustajien toimintaa, niin tätä voitaneen pitää hyväksyttävänä taloudellisin perustein ja sillä 	perusteella, että yksityisen ammatinharjoittajan eettistä toimintaa kuitenkin valvoo valtion 	viranomainen.

	Esiintymiskiellosta

	 Oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 10a §:n mukainen määräaikainen esiintymiskielto on ny-	kyisen lain mukaan ongelmallinen siinä mielessä, että sen voi  määrätä vain asiaa käsittelevä 	tuomioistuin ja se on voimassa vain siinä tuomioistuimessa. Käytännössä tämä edellyttää, 	että asianomaisen avustajan pitää ensinnäkin saapua asiamieheksi, jossa esiintymiskiellon 	mahdollisuus voi tulla hänelle yllätyksenä ja voi aiheuttaa asian käsitelyn siirtämisen. Nyt	asiamies voi esiintymiskiellosta huolimatta  toimia asiamiehenä jopa samassa talossa toimi-	vassa toisessa tuomioistuimessa. 

	Käytännössä esiintymiskieltoon määrättävät ovat sellaisia, jotka on tuomittu asiamiestehtä-	vissä tms. toiminnassa tehdyistä rikoksista rangaistukseen ja heille voidaan etukäteen il-	moittaa esiintymiskiellon vaarasta Ongelmana on vain se, milloin tällainen 'ehdollinen' 	esiintymiskielto päättyy. Tuomioistuimet eivät voi tietää, miten tähän samaan avustajaan 	suhtaudutaan jossain toisessa tuomioistuimessa.

	Käräjäoikeus ehdottaa harkittavaksi esim. sellaista mahdollisuutta, että tuomioistuin voisi 	myös rikosasian yhteydessä rangaistusta tuomitessa heti samalla määrätä esiintymiskieltoon 	Toinen vaihtoehto voisi olla, että päällikkötuomarilla olisi oikeus asianomaista 	kuultuaan 	määrätä rikoksen perusteella tai muusta syystä määrätä esiintymiskielto määräajaksi ilman, 	että oikeudenkäynti olisi vireillä. Tällainen tuomioistuimen määräämän esiintymiskiellon tu-	lisi olla voimassa heti kaikissa tuomioistuimissa. Tämä edellyttäisi, että jollain sopivalla ta-	valla esiintymiskiellot saatettaisiin kaikkien tuomioistuinten tietoon  Joku tämän kaltainen 	menettely selventäisi nykyistä tilannetta. 
	
 	Avustajan käytöstä virkarikosasioissa

	 Voimassa olevan lain mukaan yksityisellä kansalaisella on oikeus ilman syyttäjän 	myötävaikutusta nostaa rikossyyte virkamiestä vastaan. Tätä oikeutta ei ole syytä poistaa, 	mutta käräjäoikeus esittää harkittavaksi, olisiko tällaisissa asioissa syytä harkita avustajan 	käytön vaatimista. Perusteena ovat lähinnä samat ajatukset kuin avustajan käytöstä ylimää-	räisen muutoksenhaun osalta esitetään. Yksittäisten kansalaisten nostamat syytteet saattavat 	johtaa aiheuttaa heille oikeudenmenetyksiä ja tarpeettomia oikeudenkäyntikuluja. Asioiden 	asianmukainen käsittely ja oikea lopputulos turvautuisivat nykyistä paremmin. Luonnolli-	sesti avustajan käyttö pitäisi korvata valtion varoista, jos asianomainen voittaa asiansa tai 	syytteen nostamiseen muutoin on ollut perusteltu syy.

	Erkki Hämäläinen
	laamani