Rata-aukio 2							LAUSUNTO 
90100 OULU							15.2.2010
Puh 01036 49500
Fax 01036 49615
oulu.ko@oikeus.fi

OIKEUSMINISTERIÖLLE 

Viite: Lausuntopyyntö oikeudenkäyntiavustajien kelpoisuutta ja valvontaa koskevasta työryhmämietinnöstä (oikeusministeriön työryhmämietintöjä 2009:17) 

Yleistä 

Työryhmämietinnössä on seikkaperäisesti selvitetty oikeudenkäyntiavustajien kelpoisuutta ja valvontaa koskeva nykytila ja sen epäkohdat. Työryhmän esitykset toteutuessaan parantaisivat nykytilaa merkittävästi. 

Uudistuksen tavoitteena on oikeudenkäyntien asianosaisten oikeusturvan ja asianmukaisen oikeudenhoidon edellytysten parantaminen oikeudenkäyntiasiamiesten ja -avustajien työn laatutasoa nostamalla. Keinona tavoitteen saavuttamiseksi esitetään, että kaikki oikeudenkäyntiavustajat saatettaisiin ammattieettisten velvollisuuksien ja valvonnan piiriin. Paitsi tavoite myös esitetty keino sen saavuttamiseksi on kannatettava. 
	
Nykyinen oikeudenkäyntimenettely edellyttää avustajalta paitsi itse käsiteltävänä olevan asian tuntemusta myös tietoa menettelyn kulusta; käytännössä asian käsittelyn viivästymistä ja tarpeettomia kuluja, jopa oikeudenmenetyksiä on aiheutunut silloin, kun avustajana on ollut lakimies, jonka toimenkuvaan oikeuskäsittelyt eivät kuulu.     

Lupajärjestelmä

Ehdotettu lupajärjestelmä muille kuin asianajajille ja julkisille oikeudenkäyntiavustajille on perusteltu. Se olisi omiaan nostamaan avustajien tasoa, mikä olisi hyvä sekä asianosaisten oikeusturvan että oikeudenkäynnin sujuvuuden kannalta. 

Käräjäoikeus katsoo, että esityksessä esille tuodut seikat eivät ole riittävä peruste vapauttaa asianosaiseen työ- tai virkasuhteessa olevaa asiamiestä luvan hankkimiselta. Työnantajan suorittama valvonta ei riittävällä tavalla varmista näiden asiamiesten ammatillista osaamista. Siksi mainitut asiamiehetkin tulisi saattaa esitetyn lupajärjestelmän piiriin. 

Esitetty kahden vuoden siirtymäaika, jona lupaa olisi haettava, on riittävän pitkä. 

Luvan myöntämisen edellytykset

Luvan saamisen yhtenä edellytyksenä on mainittu riittävä perehtyneisyys oikeudenkäyntiasiamiehen ja -avustajan tehtävään. Ehdotuksen 2 §:n 2 momentin 4 kohdan mukaan se täyttyisi mm. kun henkilö on oikeustieteellisen loppututkinnon suorittamisen jälkeen vähintään vuoden ajan toiminut muussa tehtävässä, joka olennaisesti perehdyttää oikeudenkäyntiasiamiehen tai -avustajan toimeen. 

Käräjäoikeus pitää välttämättömänä sitä, että lupaa myönnettäessä varmistetaan, että perehtyneisyys olisi oikeasti riittävää, eli olisi antanut valmiudet suoriutua moitteetta oikeudenkäyntiavustajan tehtävästä. Käytäntö on osoittanut, että vuoden työskentely asianajotoimiston avustavana lakimiehenä ei aina ole antanut valmiutta itsenäisesti hoitaa oikeudenkäyntiasiamiehen tehtävää. 

Oikeudenkäyntiavustajalautakunta

On tarpeen perustaa esitetty riippumaton oikeudenkäyntiavustajalautakunta. 

On perusteltua, että lautakunnan enemmistö on tuomareita. Tulisi vielä harkita, onko ehdotettu neljän jäsenen kokoonpano esimerkiksi äänestystilanteita silmällä pitäen paras mahdollinen. 

Luvan saaneen oikeudenkäyntiavustajan valvonta

Luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja olisi ehdotuksen mukaan valvontalautakunnan ja oikeuskanslerin valvonnan alainen, tiettyjä poikkeuksia lukuunottamatta. Näin ollen hän olisi lain tarkoittamia tehtäviä hoitaessaan saman valvonnan alainen kuin asianajaja ja julkinen oikeusavustaja. Tämä on tarkoituksenmukaista.

Eräitä huomioita oikeudenkäymiskaaren 15 luvun muutoksista 

OK 15 luvun 2 §:n 4 momentin mukaan myös muu kuin 1 momentissa mainittu henkilö voisi edelleen toimia oikeudenkäyntiasiamiehenä tai -avustajana OK 5 luvun 3 §:ssä tarkoitetussa asiassa sekä riidattomassa hakemusasiassa ja maaoikeusasiassa. Lainkohta säilyy siten ennallaan. Tähän ei ole huomautettavaa kuin maaoikeusasioiden osalta. Esityksessä ei tuoda esille niitä seikkoja, joiden vuoksi maaoikeusasioissa oikeudenkäyntiasiamieheltä ja –avustajalta ei vaadita erityistä kelpoisuutta. Tulisikin vielä arvioida, olisiko maaoikeusasiassa toimivalta oikeudenkäyntiasiamieheltä ja –avustajalta edellytettävä samaa kelpoisuutta kuin riita-asioissa muutoin edellytetään. 

Esityksessä ehdotetaan poistettavaksi nykyisen lain 2 luvun 3 momentissa säädetty lähisukulaisen oikeus toimia asianosaisen oikeudenkäyntiasiamiehenä tai -avustajana, ellei hän täytä ehdotetun 1 momentin kelpoisuusvaatimuksia. Muutos on paikallaan, vaikka siitä joissakin asioissa saattaakin käytännössä aiheutua asian hoitamisen kannalta ylimääräistä vaivaa ja kustannuksia. Esimerkkinä voidaan mainita tilanne, jossa aviopuolisoilla on yhteinen saatava, jolloin molempien tulee olla sitä ajamassa (tämä on tavallista esimerkiksi huoneenvuokra-asioissa, joissa puolisot vuokranantajina vaativat määrältään monta kertaa suhteellisen vähäistä vuokra- tai vahingonkorvaussaatavaa). 

Muutosta, ettei uuden lain mukaisen asiamiehen tarvitse esittää valtakirjaa, ei ole aihetta vastustaa. 

Esityksen 15 luvun 10 a §:ssä säädettäisiin tuomioistuimen velvollisuudesta ilmoittaa valvontalautakunnalle antamastaan esiintymiskiellosta ja asiamiehen tai avustajan muusta velvollisuuksien vastaisesta menettelystä. Tämä on perusteltua, jotta asia tulee valvontalautakunnan tietoon. Voimassaolevan OK 15 luvun 10a §:n mukaista tuomioistuimen oikeutta antaa avustajalle esiintymiskielto lienee harvoin käytetty, ja esitys sen käytön tehostamisesta on kannatettava (s.81,124) 

Muita seikkoja

Käräjäoikeus kiinnittää huomiota talous- ja velkaneuvonnasta annetun lain 6a §:n säännöksen suhteesta ehdotettuun oikeusapulain 8 §:ään. Ovatko säännökset ristiriidassa keskenään? Hyvän oikeudenhoidon kannalta voisi olla paikallaan, että riitaisessa velkajärjestelyasiassa oikeudenkäyntiasiamieheltä ja –avustajalta edellytettäisiin samaa kelpoisuutta, kuin edellytetään muissakin riita-asioissa. 

Käräjäoikeuden lausunnon valmistelemiseen ovat osallistuneet käräjätuomari Ritva Toivola ja käräjätuomari Kari Aho. 

Ma. laamanni		Antti Savela