Oikeusministeriö
PL 25
00023 Valtioneuvosto
oikeusministeriö@om.fi	

lausunto rasistisia rikoksia koskevasta työryhmän ehdotuksesta 	

Viite: Oikeusministeriön lainvalmisteluosaston lausuntopyyntö OM 4/41/2009 

Lausuntopyyntö

Oikeusministeriö on pyytänyt Keskusrikospoliisilta lausuntoa oikeusministeriön 22.5.2009 asettaman työryhmän ehdotuksesta, joka koskee Euroopan neuvoston tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen lisäpöytäkirjan hyväksymistä ja sen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamista sekä rikoslain ja tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoamisesta annettujen lakien muuttamista.

Lausunto
Lausuntonaan ehdotuksesta Keskusrikospoliisi esittää seuraavaa;

Työryhmän esityksessä ehdotetaan, että eduskunta hyväksyisi Euroopan neuvoston tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen lisäpöytäkirjan sekä saattaisi voimaan lisäpöytäkirjan lainsäädännön alaan kuuluvat määräykset. Lisäksi ehdotuksen myötä lainsäädäntö saatettaisiin vastaamaan neuvoston puitepäätöstä, joka koskee rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumista rikosoikeudellisin keinoin. Keskusrikospoliisi katsoo, että yleisellä tasolla lisäpöytäkirjan hyväksyminen sekä sen ja neuvoston puitepäätöksen aiheuttamien toimenpiteiden toteuttaminen Suomessa osaltaan edistää ja mahdollistaa tärkeiden perus- ja ihmisoikeusperiaatteiden toteuttamisen maassamme.

Käytännön tasolla lisäpöytäkirjan voimaansaattaminen ja puitepäätöksen täytäntöönpano edellyttää työryhmän mukaan muun muassa seuraavia muutoksia rikoslakiin:

-	rikoslakiin ehdotetaan lisättäväksi erityinen törkeää kiihottamista kansanryhmää vastaan koskeva tunnusmerkistö
-	kiihottamista kansanryhmää vastaan koskevien rangaistussäännösten ulottuvuutta niin sanottuja viharikoksia koskevana säännöksenä ehdotetaan selvennettäväksi
-	kiihottamista kansanryhmää vastaan koskevaan rangaistussäännökseen ehdotetaan lisättäväksi momentti, jossa määriteltäisiin toiminnot, joissa sananvapauden merkitys säännöksen soveltamisessa on tavanomaista suurempi
-	oikeushenkilön rangaistusvastuuta ehdotetaan laajennettavaksi eräisiin aihepiiriin kuuluviin rikoksiin

Keskusrikospoliisi lausuu alla erikseen kustakin yllä mainitusta kohdasta (1-4). Keskusrikospoliisi lausuu lisäksi pyynnön liitteenä olevassa muistiossa kuvatuista keskustelupalstan ylläpitäjän velvollisuuksia ja vastuuta koskevista lainsäädännön valmistelutoimista (5).

1. Törkeä kiihottaminen kansanryhmää vastaan

Esityksessä on ehdotettu muodostettavaksi vakavia kiihottamisrikoksia varten erityinen törkeä tunnusmerkistö, jonka rangaistusasteikon yläraja olisi rikoslain muita törkeitä rikoksia vastaavasti neljä vuotta. Ehdotuksen taustalla ovat kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden vaatimukset seuraamusten riittävästä tehokkuudesta ja oikeasuhtaisuudesta. Tunnusmerkistölle on ehdotettu kolmea kvalifiointiperustetta, jotka merkitsevät asiallisesti sitä, että rikosoikeudellisesti erityisen moitittavaa olisi sellainen kiihottaminen, jonka päämääränä on aiheuttaa tiettyyn kansanryhmään kohdistuvaa erittäin vakavaa ja/tai laajaa rikollisuutta tai muuta väkivaltaisuutta tai vaarannetaan selvästi yleistä järjestystä ja turvallisuutta. Yleisellä tasolla törkeän tunnusmerkistön muodostaminen kyseisenlaiselle rikokselle on perusteltua, koska kyseisenlaisella rikoksella on mahdollista saada aikaan hyvin laajaa ja vakavaa inhimillistä ja yhteiskunnallista vahinkoa, eikä perustunnusmerkistön sisältämä rangaistusuhka ole välttämättä linjassa rikoksen mahdollisten seurausten kanssa.

Esityksessä on todettu, että kiihottaminen kansanryhmää vastaan on erityisen vaarallista yhteiskunnallisen konfliktin tai aseellisen selkkauksen oloissa tai sellaisen uhatessa. Ehdotettu yleistä järjestystä tai turvallisuutta koskeva kvalifiointiperuste pitää ehdotuksen mukaan sisällään sen, että teon tulee selvästi ja konkreettisesti vaarantaa valtion sisäistä järjestystä ja turvallisuutta. Keskusrikospoliisi katsoo, että kyseinen säännös olisi omiaan parantamaan poliisin toimintaedellytyksiä erityisesti yhteiskunnallisesti epävakaina aikoina. Koska kyseessä olisi törkeä rikos, poliisin mahdollisuudet tarvittavien esitutkinta- ja pakkokeinovaltuuksien käyttöön epäillyn rikoksen johdosta olisivat paremmat ja näin ollen säännös tukisi myös poliisin mahdollisuuksia yhteiskunnallisen vakauden ylläpitämiseen poikkeuksellisissa olosuhteissa. 

2. Kansanryhmän vastaisen kiihottamisen ulottuvuuden selventäminen

Esityksen mukaan asian kannalta keskeinen rangaistussäännös, kiihottaminen kansanryhmää vastaan, on joiltakin osin vanhentunut ja sen soveltaminen esimerkiksi tietoverkoissa tapahtuviin toimintoihin on ongelmallista. Lisäksi on todettu, että nykyinen rangaistussäännös ei riittävän yksiselitteisesti sovellu esimerkiksi tilanteisiin, joissa kiihottaminen kohdistuu rasististen perusteiden sijasta sukupuoliseen suuntautumiseen ja vammaisuuteen. Rikoslain mukaisten yleisten rangaistusten koventamisperusteiden soveltamisen puheena oleviin rikoksiin on myös todettu olevan nykytilanteessa osin tulkinnanvaraista.

Keskusrikospoliisi katsoo, että kyseisten säännösten selventäminen ja yhdenmukaistaminen on perusteltua erityisesti kahdesta syystä. Ensinnäkin rikosoikeudellinen laillisuusperiaate edellyttää, että rangaistusvastuu toteutuu ainoastaan tilanteissa, joissa voidaan yksiselitteisesti todeta, että toiminta on täyttänyt rikostunnusmerkistön vaatimukset. Rangaistussäännösten sanamuodon laajentava tulkinta ei näin ollen ole mahdollista. Säännösten ajantasaistaminen ja täsmentäminen on omiaan vähentämään syntyviä tulkintaongelmia, mikä on toivottavaa myös esitutkintaa suorittavan viranomaisen näkökulmasta. 

Toiseksi nyt puheenaolevat rangaistussäännökset koskevat ihmis- ja perusoikeuksissa jokaiselle taattua oikeutta sananvapauteen. Monissa näiden säännösten käytännön soveltamistilanteissa joudutaan ottamaan kantaa ja suorittamaan punnintaa eri ihmis- ja perusoikeuksien toteuttamisen tärkeyden välillä. Perustavaakaan laatua olevia ihmis- tai perusoikeuksia ei saa käyttää siten, että toisen oikeuden toteuttaminen johtaisi toisen oikeuden kohtuuttomaan heikentämiseen. Tässä tilanteessa on erityisen tärkeää määritellä mahdollisimman tarkasti ja selkeästi rangaistavan ja ei-rangaistavan toiminnan raja, joskaan tulkinta- ja punnintatilanteita ei voida tästäkään huolimatta aina välttää.

Edellä kerrotuin perustein Keskusrikospoliisi toteaa, että työryhmän esitys puheenaolevien säännösten täsmentämiseksi ja tarkentamiseksi on perusteltu.

3. Sananvapauden korostunut merkitys tietyissä toiminnoissa

Sananvapauden merkityksen voidaan katsoa olevan erityisen painava tietyillä yhteiskunnallisen toiminnan alueilla. Näiksi alueiksi on esityksessä katsottu tiede, taide ja niihin rinnastettavat julkiset toiminnot sekä ajankohtaisten ja historiallisten tapahtumien selostaminen. 

Rasististen lausumien levittämisen kriminalisoinnissa on kyse sananvapauden sekä tieteen ja taiteen vapauden käyttöön vahvasti puuttuvista toimenpiteistä, jotka katsotaan kuitenkin perustelluksi sillä perusteella, että näillä toimenpiteillä on tarkoitus suojata muiden perusoikeuksien toteuttamista. Demokraattisen yhteiskunnan toiminnalle on keskeisen tärkeää se, että kansalaisilla on mahdollisuus esittää joskus voimakkaitakin näkemyksiä tieteessä, taiteessa tai politiikassa. Voidaan katsoa, että esitykseen sisältyvä ajatus näiden elämänalueiden erityisestä asemasta suhteessa sananvapautta rajoittaviin kriminalisointeihin on hyvä tuoda esille ja tunnustaa myös lainsäädännössä. Eri perusoikeuksien välisen keskinäisen punninnan ongelma on läsnä erityisesti tässä yhteydessä, koska tietyn yhteiskunnallisen toiminnan sinänsä hyväksyttävää tarkoitusta ei voida käyttää verukkeena rikosoikeudellisesti moitittavalle toiminnalle, mutta toisaalta kriminalisoinneilla ei tulisi tehdä tyhjäksi esimerkiksi tieteen keskeistä tavoitetta uuden tiedon tuottamiseen. Viime kädessä punninta eri perusoikeuksien välillä joudutaan suorittamaan erikseen yksittäistapauksessa. 

Edellä kerrotuilla perusteilla työryhmän esitys sekä myös siihen liittyvä Suomelle esitetty varauma lisäpöytäkirjan 6 artiklan 1 kappaleeseen on Keskusrikospoliisin näkemyksen mukaan perusteltu.

4. Oikeushenkilön rangaistusvastuu

Oikeushenkilön rangaistusvastuun ulottaminen myös muun muassa kiihottamis- ja syrjintärikoksiin on työryhmän esityksen mukaan linjassa Suomea sitovien kansainvälisten sopimusten ja velvoitteiden kanssa. Esityksen mukaan näiltä osin toimenpiteellä korjataan rikoslainsäädännön puute. 

Oikeushenkilön rangaistusvastuu on omiaan korostamaan yhteisöjen vastuuta valvoa ja estää rikoksia toimintapiirissään. Vaikka tämä vastuu tulee mahdollisesti sovellettavaksi vain harvoissa poikkeustapauksessa, se korostaa Keskusrikospoliisin näkemyksen mukaan työnantajan valvontavastuuta ja kannustaa parhaassa tapauksessa työnantajaa kiinnittämään kyseisenlaisiin asioihin huomiota toiminnassaan ja johtamisessaan. Näiltä osin toimenpiteen vaikutus voidaan nähdä ensi kädessä rikoksia ennalta ehkäiseväksi.

5. Keskustelupalstan ylläpitäjän velvollisuudet ja vastuu

Oikeusministeriön lainvalmisteluosasto on lisäksi pyytänyt Keskusrikospoliisilta kommentteja muistioon, jossa tarkastellaan keskustelupalstan ylläpitäjän vastuukysymyksiä verkon keskustelupalstoilla ilmenevien rasistissävyisten viestien osalta. Keskusrikospoliisi tarkastelee näiltä osin asiaa tarkemmin ottaen kuitenkin huomioon jo aiemmin lausutun. 

Asiasta laaditussa muistiossa on otettu esiin ongelmia, joita liittyy avoimen keskustelupalstan ylläpitäjän rikosoikeudellisen vastuun edellytyksiin tilanteissa, joissa palstalla on julkaistu yksilöitä tai kansanryhmiä loukkaavaa rasistista kirjoittelua. Keskustelupalstan ylläpitäjälle ei ole säädetty nimenomaista velvollisuutta poistaa lainvastaista kirjoitusta tai estää kyseisen tiedon saamista ylläpitämiltään sivuilta. 

Rikosoikeudellinen vastuu voi tulla arvioitavaksi, jos ylläpitäjä esimerkiksi tietoisesti sallii palstan muodostuvan rikollisten viestien julkaisukanavaksi tai tietoisesti sallii julkaistun lainvastaisen viestin jäämisen yleisön saataville. Eräänä keskeisenä elementtinä rikostunnusmerkistön täyttymisen ja tahallisuuden arvioinnissa tällaisissa tapauksissa on ylläpitäjälle mahdollisesti syntyvä erityinen oikeudellinen velvollisuus estää lainvastaisen tiedon leviäminen sekä hänen velvollisuutensa valvoa aktiivisesti palstalla julkaistavien viestien sisältöä sekä poistaa lainvastaiset viestit lainvastaisuuden edellytysten täyttyessä. Ylläpitäjän oikeusturvan kannalta on myös keskeistä se, millaisia toimenpiteitä rikosoikeudellisesta vastuusta vapautuminen häneltä edellyttää.

Muistiossa on todettu, että rasistista kirjoittelua keskustelupalstoilla voidaan muun ohella vähentää lisäämällä keskustelupalstan ylläpitäjien rikosoikeudellista vastuuta. Tämä merkitsisi uusien velvollisuuksien säätämistä palstan ylläpitäjälle sekä näiden velvollisuuksien laiminlyönnin kriminalisoimista. 

Keskusrikospoliisi katsoo, että ennen tietyn menettelyn tai toiminnan kriminalisoimista tulisi aina selvittää halutun tavoitteen saavuttaminen muiden keinojen avulla. Lähtökohtaisesti rasistisen kirjoittelun vähentämiseen tulisi pyrkiä puuttumalla ensisijaisesti itse kirjoituksia laativien tahojen toimintaan. Nykyisin voimassaolevassa lainsäädännössä on katsottu perustelluksi puuttua rasistiseen kirjoitteluun rikoslainsäädännön avulla, mutta esimerkiksi rikosten selvittämisen vaikeus sekä lainvastaisten kirjoitusten suuri määrä on ollut omiaan vaikeuttamaan rikosoikeudellisen vastuun toteuttamista. Nämä seikat huomioonottaen rangaistusuhkaisten velvoitteiden asettaminen keskustelupalstojen ylläpitäjille vaikuttaa perustellulta. Velvoitteiden asettamista puoltaa myös se, että jo keskustelupalstan ylläpitäminen sinänsä vaatii aktiivista toimintaa ja oma-aloitteisuutta. Koska ylläpidettävä keskustelupalsta tarjoaa edellytykset myös lainvastaisen toiminnan harjoittamiselle, velvoitteiden asettaminen tällaiseen erityiseen toimintaan ryhtyvälle vaikuttaa perustellulta. 

Muistion mukaan ylläpitäjälle asetettaisiin velvollisuus valvoa ylläpitämänsä keskustelupalstan sisältöä sekä selonottovelvollisuus rasistiseksi väitetyn keskustelun lainmukaisuudesta. Velvollisuuksien laiminlyönnistä säädettäisiin rangaistus. Muistiossa on käsitelty joitakin valvontavelvollisuuden asettamiseen liittyviä ongelmia, kuten esimerkiksi sitä, miten valvontavelvollisten piiri määritellään täsmällisesti ja tasapuolisesti sekä sitä, mihin rikoksiin valvontavelvollisuus tulisi ulottaa. Keskusrikospoliisi katsoo, että valvontavelvollisuuteen liittyy myös kysymys siitä, voidaanko kaikilta keskustelupalstojen ylläpitäjiltä edellyttää riittäviä juridisia valmiuksia keskustelun asianmukaiseen valvomiseen tai sen arvioimiseen, täyttääkö jokin toiminta mahdollisesti rikostunnusmerkistön siten, että ylläpitäjälle syntyy rangaistusuhalla tuettu velvollisuus ryhtyä toimenpiteisiin. Muistiossa on esitetty, että estämis- ja poistamisvelvollisuus realisoituisi vain niissä tilanteissa, joissa aineisto on selvästi lainvastaista. Jo viimeaikaisen oikeuskäytännön perusteella voidaan kuitenkin todeta, että ilmaisunvapautta toteuttavan laillisen julkisen keskustelun ja toisaalta rikollisen toiminnan rajoja on joissakin tapauksissa hyvin vaikea arvioida edes alan asiantuntijoiden toimesta. Tässä yhteydessä tulisi myös selventää se, millaisia seurauksia ylläpitäjälle mahdollisesti koituu tilanteessa, jossa suoritetut poistamis- tai estotoimenpiteet todetaankin jälkeenpäin perusteettomiksi.

Lainsäätäjä on jo nyt voimassaolevassa lainsäädännössä asettanut – tai lainsäätäjän tarkoituksena on ollut asettaa – verkon keskustelupalstojen ylläpitäjille eri perustein määräytyviä kannustimia sekä velvoitteita poistaa keskustelupalstoilta sellainen rasistinen sisältö, joka näyttää täyttävän rikosnimikkeen ”kiihottaminen kansanryhmää vastaan” (RL 11:10) tunnusmerkistön.

5.1	Kannustin poistaa oma-aloitteisesti sellainen rasistinen sisältö, josta ylläpito on saanut tiedon 
Laissa tietoyhteiskunnan palveluiden tarjoamisesta (458/2002) säädetään tietoyhteiskunnan palveluna (2 §) tarjotun tallennuspalvelun tuottajaa koskeva kannustin poistaa palvelusta ilmeisesti lainvastainen rasistinen sisältö (15 §). 

Vaikkei se pykälän otsikoinnista (”Vastuuvapaus tietojen tallennuspalveluissa”) olekaan aivan ilmeistä, 15 §:ssä asetetaan palveluntarjoajalle käytännöllisesti katsoen velvoite poistaa jakelusta muun muassa sellainen sisältö, joka on ilmeisesti rikoslain ”Kiihottaminen kansanryhmää vastaan” -rikosnimikkeen vastainen. Jos palveluntarjoaja ei poista tällaista aineistoa saatuaan siitä tiedon, palveluntarjoajalla ei ole vastuuvapautta aineiston jakamisen osalta. Tällöin Oikeusministeriön muistiossa laajalti käsitellyt osallisuuskysymykset saattavat tulla myös esitutkinnassa tarkasteltaviksi. Vastaavasti siviiliprosessissa voidaan tällöin nostaa esille erilaisia vastuukysymyksiä.  Niinpä palveluntarjoajalla on vähintään voimakas kannustin, ellei peräti de facto -velvoite, poistaa palvelusta ilmeisen rasistinen aineisto. 

Lakia tietoyhteiskunnan palveluiden tarjoamisesta sovelletaan (1 §) tietoyhteiskunnan palveluihin (2 §). Tietoverkossa vastiketta vastaan tarjotut mainosrahoitteiset keskustelupalstat selvästikin kuuluvat lain soveltamisalan piiriin. Niissä on lisäksi kyse lain 15 §:ssä tarkoitetuista tallennuspalveluista. Kaikilta osin soveltamisala ei kuitenkaan ole aivan triviaalisti tunnistettavissa.  Nimenomaan lain 2 §:ssä 1. momentin 4. kohdassa asetettu vaatimus palvelun tarjoamisen vastikkeellisuudesta aiheuttaa tiettyjä haasteita soveltamisalan rajaamiseen – olkoonkin että kysymystä on jossain määrin avattu hallituksen esityksen perusteluissa. 15 § soveltamista hankaloittaa myös se, että tunnusmerkistöpunninnan joutuu tekemään tallennuspalvelun tarjoaja. Keskustelupalstoja tarjoavilla organisaatiolla on harvoin rikosoikeuden asiantuntemusta käytettävissään. 

5.2	Velvollisuus poistaa rasistinen sisältö tuomioistuimen määräyksestä 
Laissa sananvapauden käyttämisestä joukkoviestinnässä (460/2003) (Sananvapauslaki) säädetään 18 §:ssä palvelimen ylläpitäjälle velvollisuus keskeyttää verkkoviestin (2 § 1. momentin 2. kohta) jakelu tuomioistuimen määräyksestä. Vaatimuksen tuomioistuimelle voi esittää virallinen syyttäjä, tutkinnanjohtaja tai asianomistaja, kun on ilmeistä, että viestin sisällön pitäminen yleisön saatavilla on säädetty rangaistavaksi.
Keskustelupalstakontekstissa ”viestin jakelun keskeyttäminen” tarkoittaa joko viestin poistamista järjestelmästä tai viestiin liittyvien lukuoikeuksien muuttamista siten, ettei yleisö enää näe viestin sisältöä. 

Sananvapauslakia sovelletaan (3 §) vapaasti valikoituvalle vastaanottajajoukolle (2 § 1. momentin 1. kohta) toimitettaviin verkkoviesteihin (2 § 1. momentin 2. kohta). Siten ylläpitäjällä on velvollisuus poistaa rasistinen viesti Sananvapauslain 18 § nojalla annetusta tuomioistuimen määräyksestä sellaiselta keskustelupalstalta, jonka käyttäjäjoukkoa ei ole erityisellä tavalla ennalta rajattu. Lain soveltamisalaan eivät sen sijaan kuulu rajatun piirin postituslistat tai keskustelupalstat. Sananvapauslain käytön edellyttämän tunnusmerkistöpunninnan tekee sekä vaatimuksen esittäjä että tuomioistuin. 

5.3	Tilanteet, joissa poistovelvoitetta ei ole 
Tällä hetkellä voidaan tunnistaa selkeästi kaksi tilannetta, jossa keskustelupalstan ylläpitäjällä ei ole sen enempää mainittavaa kannustinta kuin velvoitettakaan poistaa rasistista sisältöä. Toisessa tilanteessa taustalla on sääntelykysymys, toisessa ympäristön (tekninen) ominaispiirre:  

Suomalaisilla viranomaisilla ei lähtökohtaisesti ole toimivaltuutta puuttua oikeudenkäyttöpiirinsä ulkopuolella tarjottujen keskustelupalstojen sisältöön, vaan viranomaisten tulee tällöin käyttää toimenpiteiden toteuttamiseen soveltuvaa oikeusapumenettelyä. Jos kuitenkin palvelua tarjotaan sellaisesta maasta, jonka oikeuskulttuurissa sananvapaus on erityisen voimakkaasti suojattu perusoikeus, rasistisen sisällön poistaminen ei välttämättä onnistu, vaikka se hyvinkin selkeästi täyttäisi Suomessa rikostunnusmerkistön. 

Kokonaan ilman rasistisen aineiston poistomahdollisuutta jäävät luonnollisesti myös sellaiset reaaliaikaiset ja hajautetulla arkkitehtuurilla toteutetut keskustelujärjestelmät, joissa ylläpitäjällä ei ole teknisiä keinoa vaikuttaa jälkikäteen sisältöön. Tällaisissa keskustelujärjestelmissä sisältö ei ole viestin lähettämisen jälkeen enää palvelimen ylläpitäjän vaan ainoastaan yksittäisten keskustelijoiden hallussa. Tällaiset palvelut kuuluvat siis sääntelyn piiriin, mutta poiston toteuttaminen ei ole kohtuudella mahdollista. 

5.4	Sääntelemättömäksi jäävät alat 
Edellä esitellyt instrumentit kattavat suuren osan keskustelupalstaviestinnästä. Niiden väliin jää kuitenkin sääntelemätön – tai ainakin harmaa – alue, jossa sen enempää palveluntarjoajalla kuin viranomaisilla ei ole selkeää toimivaltuutta poistaa rasistista sisältöä. 

Keskeisimmin sääntelemättömäksi alueeksi jäävät kaksi ehtoa täyttävät kotimaiset keskustelupalstat: 

1.	Palstan tulee olla rajatun joukon käytössä siten, että käyttäjäpiiri on sen verran suuri, että RL 11:10 (Kiihottaminen kansanryhmää vastaan) tunnusmerkistön voidaan katsoa täyttyvän, mutta kuitenkin sen verran valikoitunut, ettei Sananvapauslain 18 § ole käytettävissä. 
2.	Lisäksi palstan toimintamallin tulee olla sellainen, jonka osalta ei voida selkeästi nähdä, että kyseessä olisi vastikkeellinen tietoyhteiskunnan palvelu (Laki tietoyhteiskunnan palvelun tarjoamisesta, 2 §, 1. momentti, 4. kohta).

Esimerkki sääntelemättömästä palvelusta saattaisi olla verovaroin ylläpidetyissä palvelimissa tarjotut oppilaitosten opiskelijoiden omat keskustelupalstat. 

5.5	Johtopäätökset
Sääntelytyön jatkovalmistelu tulisi keskittää niille alueille, joita tällä hetkellä ei ole säännelty lainkaan tai joiden sääntelyssä voidaan tunnistaa puutteita. 

Laadittaessa velvoittavaa normistoa niinkin keskeiseen perusoikeuteen kuin sananvapauteen vaikuttavalle alueelle, sääntelyn valmistelussa tulee huomioida tarkasti ympäristön ominaispiirteet. 

Sääntelyn tulisi myös olla kustannusvaikutuksiltaan kohtuullista suhteutettuna saavutettavaan tavoitteeseen. Esimerkiksi ennakkovalvontavelvoitteen ulottaminen harrastevoimin ylläpidetyille keskustelupalstoille saattaisi käytännössä estää harrastajaryhmien omien keskustelupalstojen tarjoamisen Suomessa. 

Jos tavoitteen ja sääntelystä aiheutuvien vaikutusten välillä on ilmeinen epäsuhta, viestintä siirtyy tietoverkossa helposti kotimaisen lainkäytön ulottumattomiin, mikä lienee vastoin sääntelyn tavoitetta. Tällöin myös heikentyisivät edellytykset jäljittää todellinen rikoksentekijä. 

Keskusrikospoliisi haluaa ylipäätään kiinnittää huomiota tekijän vastuuseen. Vaikka vastuun laajentaminen on perusteltua, voidaan katsoa että suomalaisessa oikeuskäytännössä lähtökohtana ei yleensä ole ollut se, että rikoksen tapahtumapaikan omistaja joutuisi kantamaan osavastuun rikoksesta, johon paikan omistaja ei ole ollut vaikuttamassa. Yhteiskunnan tulisi ensisijaisesti taata rikosprosessille lainsäädännölliset edellytykset jäljittää rikoksentekijä, myös tietoverkossa. Tällä hetkellä rajatulle piirille lähetetyn rasistisen viestin lähettäjää ei ole mahdollista selvittää, sillä Sananvapauslain 17 § ei ole sovellettavissa eivätkä pakkokeinolain televalvonnan (PKL 5a:3) edellytykset täyty tutkittaessa kiihottamista kansanryhmää vastaan. 

Edellä kerrotut seikat huomioon ottaen Keskusrikospoliisi kuitenkin katsoo, että muistiossa esitetyt ehdotukset keskustelupalstan ylläpitäjän valvonta- ja selonottovelvollisuudesta sekä poistamis- ja estämisvelvollisuudesta ovat perusteltuja ja toimenpiteillä voidaan arvioida olevan selkeästi rasistista rikollisuutta ehkäisevä sekä palstojen ylläpitäjien oikeusasemaa selkeyttävä vaikutus.

Keskusrikospoliisin päällikön sijaisena
Apulaispäällikkö			Tero Kurenmaa

				
Rikostarkastaja			Markus Välimäki

Jakelu	Poliisihallitus
	Keskusrikospoliisi
Keskusrikospoliisin päällikkö Rauno Ranta 
Rikosylitarkastaja Björn Weckström