Rata-aukio 2							LAUSUNTO 
90100 OULU							25.3.2010
Puh 01036 49500
Fax 01036 49615
oulu.ko@oikeus.fi

OIKEUSMINISTERIÖLLE 

Viite: Lainvalmisteluosaston lausuntopyyntö 1.2.2010,  OM 4/41/2009, OM018:00/2009

1)	Rasistiset rikokset työryhmän mietintö sarjanumero 3/2010. Ehdotus hallituksen esitykseksi Euroopan neuvoston tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen lisäpöytäkirjan, joka koskee tietojärjestelmien välityksellä tehtyjen luonteeltaan rasististen ja muukalaisvihamielisten tekojen kriminalisointia, hyväksymisestä ja laiksi sen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta sekä laeiksi rikoslain ja tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoamisesta annetun lain 15 §:n muuttamisesta.

2)	Oikeusministeriön lainsäädäntöneuvos Ilari Hannulan 1.2.2010 päiväämä muistio tarpeesta  säätää internet-sivustojen ylläpitäjille erityinen rasistisen rikoksen tunnusmerkistön täyttävän aineiston valvonta- ja poistamisvelvollisuus. 

1) Työryhmän mietintö rasistiset rikokset

Työryhmän ehdotukset

Rikoslakiin lisättäisiin ehdotuksen mukaan erityinen törkeää kiihottamista kansanryhmää vastaan koskeva rikos. Se soveltuisi muun muassa tapauksiin, joissa kehotetaan tai houkutellaan joukkotuhontaan tai muihin vakaviin ihmisoikeusrikoksiin, murhaan tai terroristisessa tarkoituksessa tehtyyn tappoon. Uuden törkeän rikoksen enimmäisrangaistus olisi neljä vuotta vankeutta.
Kiihottamisrikossäännösten ulottumista ns. viharikoksiin selvennettäisiin siten, että rikoksen vaikuttimina mainittaisiin nimenomaisesti uskonnon ohella myös elämänkatsomus sekä syntyperä, sukupuolinen suuntautuneisuus ja vammaisuus. Vastaavat vaikuttimet mainittaisiin myös rangaistuksen koventamista koskevassa säännöksessä. Rikoksen rasistinen tai muu sellainen vaikutin olisi rangaistusta koventava riippumatta siitä, keneen tai mihin rikos kohdistuu.
Kiihottamisrikosta koskevassa säännöksessä täsmennettäisiin sananvapauden suojaa määrittelemällä alueet, joissa sananvapauden merkitys rangaistavuuden punninnassa on tavanomaista suurempi. Tällaisia olisivat tiede, taide ja niihin rinnastettavat julkiset toiminnot sekä ajankohtaisten ja historiallisten tapahtumien selostaminen. Esimerkiksi toimittajien saattaminen vastuuseen muiden antamista haastattelulausunnoista voi vaarantaa sananvapauden käyttämistä ja estää keskustelua yhteiskunnallisesti merkittävistä asioista.
Myös oikeushenkilö (kuten esimerkiksi yhteisö tai yhdistys) voisi ehdotuksen mukaan joutua vastuuseen kiihottamisrikoksesta kansanryhmää vastaan, syrjintärikoksesta ja, jos rikoksella on vihamotiivi, julkisesta kehottamisesta rikokseen, laittomasta uhkauksesta ja kunnianloukkausrikoksesta.
Työryhmä on mietinnössään ehdottanut rasististen rikosten rangaistussäännösten tiukentamista niin, että ne soveltuisivat viharikoksiin nykyistä laajemmin. Tavoitteena on muun muassa varmistaa, että säännökset soveltuvat myös toimintaan tietoverkoissa. Uudeksi rikosnimikkeeksi on esitetty edellä jo mainittu törkeä kiihottaminen kansanryhmää vastaan. Työryhmä on kiihottamisrikossäännöksessä ehdottanut mainittavaksi uutena tekotapana yleisön saataville asettamisen, jolloin rikosnimike soveltuisi muun muassa linkkien avaamiseen rasistista kiihottamista sisältäville internetsivuille.
Kommentteja työryhmän ehdotuksista
Rasisminvastaiseen puitepäätökseen sisältyy vaatimus rasististen vaikuttimien ottamisesta huomioon raskauttavina asianhaaroina. Rasistisesta motiivista tehdyt rikokset ovat jo nykyisin Suomessa rangaistavia ja rasismi rikoksen vaikuttimena voi koventaa rangaistusta. Uudistamistarvetta varmasti on, ottaen huomioon yhä enenevässä määrin lisääntynyt kansalaiskeskustelufoorumeiden siirtyminen "avoimesta julkisuudesta" eli lehtien mielipidepalstoilta erilaisille nettisivustoille ja keskustelupalstoille. 
Lehdet ovat vastuussa verkkosivuistaan, mutta ns. vapailla sivustoilla käydään vilkkaita keskusteluja, joista ketään ei yleensä saada vastuuseen. Rasistisia väitteitä ja kannanottoja esitetään netissä paljon erityisesti keskustelupalstoilla, joissa keskustelijat voivat "revitellä" nimimerkkien suojissa. Joissakin tapauksissa ongelmallista on ollut myös tekijän tunnistaminen ip-osoitteen perusteella ottaen huomioon internetin verrattain vapaat käyttömahdollisuudet esimerkiksi koulujen atk-luokissa ja kirjastoissa. Lisäksi omien kotisivujen perustaminen ja laatiminen nettiin on verrattain helppoa.
Viharikosten "suitsiminen" esitetyllä tavalla tietää haastetta myös mediayrityksille. Uusien viestintäteknologioiden synnyttämä ns. sosiaalinen media tuottaa jo uutisia ja puheenaiheita omalla painollaan, ja perinteiset viestintäyritykset haluavat ymmärrettävästi olla läsnä siellä, missä ihmiset jo muutenkin ovat. Sosiaalisen median lopputulos on kuitenkin valitettavan usein kaikkea muuta kuin sosiaalista, sillä vihanlietsonta netissä on pelottavan helppoa. 
Rasismia on tarkasteltava myös sananvapauskysymyksenä. Rasismin ja sananvapauden rajanveto on vaativa tehtävä, jossa joudutaan puntaroimaan keskenään rasististen rikosten torjuntaa ja erään hyvin keskeisen perusoikeuden, sananvapauden, turvaamista myös aiheettomia rasismisyytöksiä vastaan. Media joutuu lähes päivittäin miettimään, mitä syntyperään tai etniseen taustaan liittyviä tekijöitä voidaan yleisölle kertoa missäkin yhteydessä. Tämän vuoksi on tärkeää määritellä huolellisesti kiihottamisrikosasioissa rikoksen suhde sananvapauteen. Työryhmä on ehdotuksessaan todennutkin, ettei toimittajaa voi asettaa vastuuseen haastateltavan antamista lausunnoista ja kiinnittänyt perustellusti huomiota siihen, että sananvapauden merkitys rangaistavuuden punninnassa tulisi olla tavallista suurempi tieteessä, taiteessa ja niihin rinnastettavissa julkisissa toiminnoissa sekä ajankohtaisten ja historiallisten tapahtumien selostamisessa. Toimittajien saattaminen vastuuseen muiden antamista haastattelulausunnoista voikin vaarantaa sananvapauden käyttämistä ja estää keskustelua yhteiskunnallisesti merkittävistä asioista. 
Jos mietinnössä esitetyt ehdotukset toteutuvat, myös oikeushenkilö, yritys, yhdistys tai muu yhteisö voisi joutua vastuuseen kiihottamisrikoksesta kansanryhmää vastaan. Sama koskisi rikoksia, joiden motiivina on viha. Esitetty muutos vaikuttaisi välittömästi ja voimakkaasti verkossa toimivien ja sivustoja ylläpitävien toimintaan. Se voisi johtaa esimerkiksi siihen, että keskustelupalstojen ylläpitäjä voidaan haastaa vastaamaan keskustelun sisällöstä ja laiminlyönnistä/välinpitämättömyydestä poistaa se sivuiltaan.
Teknologian ja tietoverkkojen kehittyminen tarjoavat yhä laajemmat mahdollisuudet sananvapauden toteuttamiselle ja viestinnälle maailmanlaajuisesti. Tämä on tärkeä kehityssuunta, jota tulee mahdollisuuksien mukaan myös lainsäädännöllä tukea. Kuitenkin tämän myönteisen kehityksen varjopuolena on se, miten helppoa ja miten laajalle lukijakunnalle internetissä on mahdollista julkisesti esittää rasistista ja muukalaisvihamielistä materiaalia ja mielipiteitä. Näiden tekojen kriminalisointi on aivan yhtä tärkeää ja välttämätöntä. 
Ongelmallista on tasapainon löytäminen periaatteellisen ilmaisunvapauden ja edellä mainittujen rasististen sekä muukalaisvihamielisten tekojen välille siten, että sananvapaus ei kavennu. 
2) Onko tarpeen   säätää internet-sivustojen ylläpitäjille erityinen rasistisen rikoksen tunnusmerkistön täyttävän aineiston valvonta- ja poistamisvelvollisuus?

Käräjäoikeus pitää erittäin tarpeellisena, että ryhdytään Ilari Hannulan muistiossa kuvailtuihin keskustelupalstan ylläpitäjien velvollisuuksia ja vastuuta koskeviin lainsäädännön valmistelutoimiin. 

3) Lausunnon valmistelu

Lausunnon valmisteluun on osallistunut käräjätuomari Katja Tainio. 

	
Laamannin sijainen			Antti Savela
Osastonjohtaja, käräjätuomari

Hallintopäällikkö			Jari Lehtelä