Äänekosken kaupungin lausunto selvitysmiehen luonnoksesta hallituksen esitykseksi valtionosuusjärjestelmän uudistamisesta

58/000400/2014

KH  § 102	Valtiovarainministeriön asettama selvitysmies Arno Miettinen on valmistellut kunnan peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain uudistamista keväästä 2012 alkaen. Selvitysmies on laatinut luonnoksen hallituksen esitykseksi, jonka mukaisesti hän ehdottaa valtionosuusjärjestelmää uudistettavaksi 1.1.2015 alkaen. Valtiovarainministeriö pyytää Äänekosken kunnan lausuntoa lakiesityksestä viimeistään 4.4.2014 mennessä. 
	
	Oheismateriaalina on jaettu lausuntopyyntö, selvitysmiehen luonnos hallituksen lakiesitykseksi valtionosuusjärjestelmän uudistamisesta ja kuntakohtaiset laskelmat.
 
	Valtionosuusjärjestelmän tarkoituksena on taata peruspalvelujen järjestäminen koko maassa sekä tasata olosuhteista johtuvia eroja. Koko maassa valtionosuudet kattavat noin viidenneksen kuntien käyttötuloista. Keski-Suomessa osuus kuntien välillä vaihtelee n. 18 %:sta 54 %:iin (Äänekoski 29 % vuoden 2014 talousarviossa). Kuntien peruspalvelujen valtionosuuksia jaetaan vuosittain noin 8 miljardia euroa, josta Keski-Suomeen lähes 0,5 miljardia euroa. Valtionosuuksiin on kohdistettu viime vuosina merkittäviä leikkauksia ja vuoteen 2017 suunnitellut leikkaukset tarkoittaisivat Keski-Suomessa yhteensä noin 70 miljoonan euron menetyksiä vuosina 2012 - 2017 (vuoden 2011 tasosta).

	Nykyistä valtionosuusjärjestelmää pidetään vanhentuneena ja monimutkaisena. Valtionosuusuudistuksen tavoitteena on luoda yksinkertainen, selkeä, läpinäkyvä ja oikeudenmukainen järjestelmä. Peruspalvelujen valtionosuuksissa olisi jatkossa 8 kriteeriä (ikärakenne, sairastavuus, työttömyysaste, kaksikielisyys, vieraskielisyys, asukastiheys, saaristo ja koulutustausta) ja lisäosissa 3 kriteeriä (syrjäisyys, saamelaisten kotiseutualue ja työpaikkaomavaraisuus). Nykyisessä järjestelmässä on 48 kriteeriä, joista osa on päällekkäisiä ja vanhentuneita. Uuden järjestelmän yleisperiaatteena on: asukasluku x hinta x kerroin. 

	Kriteerit perustuvat laskennalliseen keskiarvoon, jolloin kunnan tuottaessa palvelun alle laskennallisen kustannuksen, saa se hyödyn itselleen. Jatkossakin valtionosuudet perustuvat valtaosin väestön ikärakenteeseen ja sairastavuuteen. Kriteerien sisältöä on ajantasaistettu uusimman tilastotiedon pohjalta. Valtionosuuksien laskennassa käytettävät ikäluokkien painokertoimet ja sairastavuustiedot perustuvat THL:n ja VATT:n selvityksiin. Verotulojen tasausjärjestelmää muutetaan, ja järjestelmän painopistettä siirretään kustannusten tasauksesta tulojen tasaukseen. Laskelmat päivitetään vuosittain, kun nykyjärjestelmässä tarkasteluväli on neljä vuotta. Valtionosuusjärjestelmän uudistus toteutetaan osana kuntarakenneuudistusta ja uusi järjestelmä on pääosin kuntaliitosneutraali. 

	Luonnoksen mukaan uusi järjestelmä otetaan käyttöön vuoden 2015 alusta. Kuntien välisten muutosten lieventämiseksi varaudutaan viiden vuoden siirtymäaikaan, jonka aikana kuntakohtainen vuosimuutos rajoitetaan euroa asukasta kohti seuraavasti:
•	1. vuosi: 50 euroa / as
•	2. vuosi: 50 euroa / as (kokonaismuutos 100 euroa / as)
•	3. vuosi: 80 euroa / as (kokonaismuutos 180 euroa / as)
•	4. vuosi: 80 euroa / as (kokonaismuutos 260 euroa / as)
•	5. vuosi: 120 euroa / as (kokonaismuutos 380 euroa / as)

	Lakiesityksen oheisaineistona kunnille on toimitettu uuden järjestelmän mukaiset kuntakohtaiset valtionosuuslaskelmat, jotka on päivitetty vuoden 2014 valtionosuusmäärien tasolle. Uudistuksen seurauksena Äänekosken kaupungin valtionosuuksien yhteismäärä kasvaisi 3.522.948 euroa (8,0 %) vuodessa, eli 174 euroa asukasta kohden vanhaan järjestelmään verrattuna. Keski-Suomen kunnissa valtionosuudet kasvaisivat keskimäärin 12 euroa asukasta kohden ja Äänekosken kokoisissa 20 001 - 30 000 asukkaan kunnissa valtionosuudet kasvaisivat 12 euroa asukasta kohden. 

	Valtionvarainministeriö pyytää lausuntoa selvitysmiehen luonnoksesta hallituksen esitykseksi ja kiinnittämään huomiota erityisesti seuraaviin asiakokonaisuuksiin:
•	ehdotettaviin kriteereihin
•	ikäryhmien ja sairastavuuden painoihin
•	muiden kriteerien painoihin
•	määräytymisperusteiden laskentaperusteisiin
•	verotuloihin perustuvaan valtionosuuden tasaukseen
•	siirtymätasauksen kestoon ja porrastukseen

	Äänekosken kaupunki toteaa lausuntonaan seuraavaa: 

	Valtionosuusjärjestelmän uudistus on oikeansuuntainen, selkeämpi, oikeudenmukaisempi ja yksinkertaisempi. On hyvä, että uusi järjestelmä pohjautuu edelleen laskennallisiin keskiarvoihin, jolloin kunnan tuottaessa palvelun alle laskennallisen kustannuksen, saa se hyödyn itselleen. 

1.	Ehdotetut kriteerit

	On hyvä, että kriteerien määrä vähenee oleellisesti ja kriteerien laskentaperusteet ovat yksinkertaisia. Ehdotetut kriteerit ovat oikeudenmukaisia ja läpinäkyviä ja laskentaperusteiden vuosittainen tarkastelu lisää kriteerien luotettavuutta.

2.	Ikäryhmien ja sairastavuuden painoarvot ja laskentaperusteet

	Uudessa valtionosuusjärjestelmässä sairastavuuskriteeri uudistuu merkittävästi, koska sairastavuuden painoarvo nousee noin 2,5 kertaiseksi nykyjärjestelmään verrattuna (9,5 %:sta 24 %:iin). Uudessa järjestelmässä huomioidaan iän ja työkyvyttömyyden lisäksi 12 KELA:n erityiskorvattavaa kansantautia. Sairastavuuden painoarvon nostaminen siten, että valtionosuudet kasvavat niillä alueilla, missä sairastavuustaakka on keskimääräistä suurempi, on perusteltua ja hyväksyttävää. Sairastavuus aiheuttaa usein kertautuvia sosiaalisia ongelmia (mm. lastensuojelu, mielenterveys, päihde, työttömyys) ja palvelutarpeita, mikä nostaa kuntien kustannuksia. Näin ollen sairastavuuskertoimen painoarvon nostaminen on perusteltua.

	Ikärakenteen painoarvo vähenee nykyjärjestelmän 82,4 %:sta 70,4 %:iin. Uudessa järjestelmässä otetaan käyttöön vain yksi ikäryhmitys nykyisten tehtäväkohtaisten ryhmitysten sijaan. Uudessa järjestelmässä vanhusten (75 - 84v. ja yli 84 v.) painoarvo pienenee, kun taas lasten ja nuorten paino kasvaa verrattuna nykyjärjestelmään. 16-18 vuotiaat muodostavat uuden ikäryhmän, jolla on pyritty huomioimaan mm. lastensuojelun kustannuksia. Ikärakennekriteerin selkeyttäminen ja ikäsidonnaisten kustannusten huomioiminen on pääsääntöisesti hyvä asia.

	Vanhentuneet ja osin epätarkat laskentakriteerit ikärakenteen ja sairastavuuden osalta on tarpeen uudistaa vastamaan paremmin ikärakenteen ja sairastavuuden kuntien palvelutuotannolle aiheuttamia kustannuksia. Edellä mainitut kriteerit ovat kuntien kannalta keskeisimmät, koska ne määräävät noin 95 % valtionosuusjärjestelmän laskennallisista kustannuksista. 

3.	Muiden kriteerien painoarvot ja laskentaperusteet

	Työttömyysasteen, asukastiheyden ja saariston painoarvot pysyvät lähes samoina; kaupungilla ei ole kyseisiin painoarvoihin huomautettavaa. 

	Kaksikielisyyden painoarvo kasvaa 0,2 %:sta 0,4 %:iin. Painoarvomuutos on oikea ja perusteltu. 

	Vieraskielisyyden painoarvo kasvaa 0,2 %:sta 1,9 %:iin. Painoarvo muutos on perusteltu, koska vieraskielisyyden lisääntyminen kunnassa aiheuttaa kunnalle merkittäviä kustannuspaineita.

	Koulutustausta on uusi kriteeri, missä huomioidaan ilman tutkintoa olevien 30 - 54 vuotiaiden osuus (painoarvo 1,9 %). Koulutustaustakertoimen perustella määriteltyjen laskennallisten kustannusten tarkoituksena on korvata oppilaiden vanhempien koulutustaustan eroista kunnalle aiheutuvia palvelutarpeiden eroja. 
	Lisäosat:

	Syrjäisyyden ja saamelaisten kotiseutualueen lisän kriteereihin kaupungilla ei ole kommentoitavaa.

	Työpaikkaomavaraisuuden kriteeri on uusi kriteeri, jonka tarkoitus on korvata keskuskunnille kustannuksia, joita niille aiheutuu alueellisten palvelujen tarjonnasta ja työpaikkojen syntymiseen liittyvistä investoinneista.  Kriteeriin sisältyy kannattavuuselementti, jonka tarkoituksena on edistää kuntien aktiivisuutta omassa elinkeinopolitiikassaan. Kriteerin perusteella kunta hyötyy työpaikkojen määrän lisääntymisestä myös valtionosuusjärjestelmässä.  

	Kriteeri on hyvä ja oikeudenmukainen ja kannustaa kuntia aktiivisempaan elinkeino- ja työllisyyspolitiikkaan.

4.	Verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus

	Uudessa valtionosuusjärjestelmässä painopistettä siirretään kustannusten tasauksesta tulojen tasaukseen (n. 700 miljoonaa euroa). Jotta laskennalliset valtionosuudet pysyvät samalla tasolla, tarkoittaa muutos kuntien omarahoitusosuuden nousua 131 eurolla asukasta kohden. Laskennallisten verotulojen tasausraja korotetaan 100 %:iin (nykyisin 91,86 %), jolloin useampi kunta kuuluu tasauslisäyksen piiriin. Tasauslisää ehdotetaan maksettavaksi 80 % tasausrajan ja kunnan verotulon välisestä erotuksesta, mikä merkitsee 20 % omavastuuta. Järjestelmässä omavastuulla tavoitellaan kannustavuuden lisäämistä 20 %:n verokasvuhyödyn kautta. Tasausvähennystä ehdotetaan maksettavaksi 30 % tasausrajan ylimenevästä osasta lisättynä ylimenevän osan luonnollisella logaritmilla prosenttiosuudeksi muutettuna. Tällöin järjestelmä olisi progressiivinen (30 - 38,1 %), nykyisen kiinteän (37 %) vähennyksen sijaan. Tasauksessa huomioidaan kunnallisvero, yhteisövero sekä puolet voimalaitosten kiinteistöverosta.

	Verotulojen tasauksen uudistamisessa hyvää on kannustava elementti, eli se, että verotulojen kasvu hyödyttää jatkossa myös tasausrajan alapuolella olevia kuntia. Kuitenkin näkemyksemme mukaan 80 %:n tasausrajan korottamista esimerkiksi 85 %:iin tulisi harkita. Tällöin voitaisiin parantaa heikon verotulotason kuntien asemaa heikentämättä kuitenkaan kohtuuttomasti vähennystä maksavien kuntien asemaa. 

5.	Siirtymätasauksen kesto ja porrastus

	Luonnoksessa esitetty siirtymätasauksen kesto ja porrastus on tarpeellinen kuntien välisten muutosten lieventämiseksi.

		(valmistelu: talousjohtaja Matti Tuononen, p. 020 632 2070)
Kaupunginjohtajan ehdotus:

	Kaupunginhallitus antaa edellä esitetyn lausunnon valtionosuusjärjestelmän uudistamisesta. 

Päätös:	Hyväksyttiin.

	 - - - - -

		
	Otteen oikeaksi todistaa 24.3.2014

	Arja-Leena Kriivarinmäki
	henkilöstöjohtaja

Jakelu	Valtiovarainministeriö 

MUUTOKSENHAKUKIELLOT
Kieltojen
perusteet	Seuraavista päätöksistä ei saa tehdä kuntalain 91 §:n mukaan oikaisuvaatimusta eikä kunnallisvalitusta, koska päätös koskee vain valmistelua ja täytäntöönpanoa.
Pykälät:
94 - 97, 100, 102, 104 - 109	
	Koska päätöksestä voidaan tehdä kuntalain 89 §:n 1. mom. mukaan kirjallinen oikaisuvaatimus, seuraaviin päätöksiin ei saa hakea muutosta valittamalla:
Pykälät:
98 - 99, 103	
	Hallintolainkäyttölain 5 §:n/muun lainsäädännön mukaa seuraaviin päätöksiin ei saa hakea muutosta valittamalla.
Pykälät ja valituskieltojen perusteet:
101, EOL 22 §
	
	Hankinta-asiat:
Pöytäkirjan   §:ssä tehdyn päätöksen voi julkisista hankinnoista annetun lain (hankintalaki) mukaan hakea muutosta vaatimalla hankintayksiköltä oikaisua (hankintaoikaisu). Asia voidaan myös saattaa markkinaoikeuden käsiteltäväksi, mikäli hankinnan arvo ylittää hankintalain 15 §:n mukaisen kynnysarvon. Oikaisuohje ja valitusosoitus liitteenä.	

OIKAISUVAATIMUSOHJEET
Oikaisuvaa-
timusoikeus	Päätökseen tyytymätön voi tehdä kirjallisen oikaisuvaatimuksen.

Oikaisuvaatimuksen saa tehdä se, johon päätös on kohdistettu tai jonka oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun päätös välittömästi vaikuttaa (asianosainen) sekä kunnan jäsen.	
Oikaisu-
viranomainen	Seuraaviin päätöksiin tyytymätön voi tehdä kirjallisen oikaisuvaatimuksen Äänekosken kaupunginhallitukselle, osoite Hallintokatu 4, PL 24, 44101 ÄÄNEKOSKI 14 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista.
Pykälät:
98 - 99, 103
	
Oikaisuvaa-
timusaika ja
sen alkaminen	Oikaisuvaatimus on tehtävä 14 päivän kuluessa tiedoksisaannista. Kunnan jäsenen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon kun pöytäkirja on asetettu yleisesti nähtäväksi. Asianosaisen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, jollei muuta näytetä, seitsemän päivän kuluttua kirjeen lähettämisestä, saantitodistuksen osoittamana aikana tai erillisen tiedoksisaantitodistukseen merkittynä aikana.	
Oikaisuvaati-
muksen sisältö
ja toimittaminen	Oikaisuvaatimuksesta on käytävä ilmi vaatimus perusteluineen ja se on tekijän allekirjoitettava. Oikaisuvaatimus on toimitettava oikaisuvaatimusviranomaiselle ennen oikaisuvaatimusajan päättymistä.
Valitusasiakirjat voi toimittaa myös: nimi, osoite ja postitoimipaikka
Pykälät:
Valitusasiakirjat on toimitettava ¹ ): nimi, osoite ja postitoimipaikka
Pykälät:	
Lisätietoja		

¹) Jos toimitettava muulle kuin valitusviranomaiselle

VALITUSOSOITUS
	Seuraaviin päätöksiin voidaan hakea muutos kirjallisella valituksella. Oikaisuvaatimuksen johdosta annettuun päätökseen saa hakea kunnallisvalituksin vain se, joka on tehnyt oikaisuvaatimuksen. Mikäli päätös on oikaisuvaatimuksen johdosta muuttunut, saa päätökseen hakea muutosta kunnallisvalituksin myös asianomainen sekä kunnan jäsen.	
Valitusviran-
omainen	Valitusviranomainen, käyntiosoite, postiosoite, puhelinnumero, telefaxnumero ja sähköpostiosoite:

Hämeenlinnan hallinto-oikeus, Raatihuoneenkatu 1, 
13100 HÄMEENLINNA, puh. 029 56 42200,  
telefax  029 56 42269, hameenlinna.hao@oikeus.fi 1)

Kunnallisvalitus, pykälät

Hallintovalitus, pykälät

Valitusaika alkaa päätöksen tiedoksisaannista.

Poikkeamispäätöksen ja suunnittelutarveratkaisupäätöksen valitusaika alkaa antopäivästä tätä päivää lukuunottamatta.	

Valitusaika
       päivää

Valitusaika
   päivää

(§ julkipanopäätöksen antopäivä on)
	
	Muu valitusviranomainen, osoite ja postitoimipaikka
Pykälät:

Valitusaika alkaa päätöksen tiedoksisaannista. Asianosaisen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon, jollei muuta näytetä seitsemän päivän kuluttua kirjeen lähettämisestä, saantitodistuksen osoittamana aikana tai erillisen tiedoksisaantitodistukseen merkittynä aikana. Jos kunnallisvalitus tehdään kunnan jäsenen ominaisuudessa, valitusaika alkaa siitä, kun päätös on asetettu yleisesti nähtäväksi.	Valitusaika

        päivää	
Valituskirja	Valituskirjassa on ilmoitettava
•	valittajan nimi, ammatti, asuinkunta ja postiosoite
•	päätös, johon haetaan muutosta
•	miltä osin päätöksestä valitetaan ja muutos, joka siihen vaaditaan tehtäväksi
•	muutosvaatimuksen perusteet

Valituskirja on valittajan tai valituskirjan muun laatijan omakätisesti allekirjoitettava. Jos ainoastaan laatija on allekirjoittanut valituskirjan, siinä on mainittava myös laatijan ammatti, asuinkunta ja postiosoite.
Valituskirjaan on liitettävä päätös, josta valitetaan, alkuperäisenä tai viran puolesta oikeaksi todistettuna jäljennöksenä sekä todistus siitä päivästä, josta valitusaika on luettava.	
Valitusasia-
kirjojen toimittaminen	Valitusasiakirjat on toimitettava valitusviranomaiselle ennen valitusajan päättymistä. 
Valitusasiakirjat voi toimittaa myös: nimi, osoite ja postiosoite
Pykälät:
	
Lisätietoja		

1)Tuomioistuinten ja eräiden oikeushallintoviranomaisten suoritteista perittävistä maksuista annetun lain (701/93) nojalla muutoksenhakijalta peritään oikeudenkäyntimaksua hallinto-oikeudessa 97 euroa

Pöytäkirjan 
nähtäväksi
asettaminen	Pvm
24.3.2014 klo 9:00 - 12:00 Äänekosken kaupungin hallintopalvelut	
Tiedoksianto
asianosaiselle	(  ) Lähetetty tiedoksi kirjeellä (kuntalaki 95 §)
Annettu postin kuljetettavaksi, 
pvm/tiedoksiantaja
	Asianosainen	
	(  ) Luovutettu asianosaiselle
Paikka, pvm ja tiedoksiantajan allekirjoitus	Asianosainen

		Vastaanottajan allekirjoitus	
	(  ) Muulla tavoin, miten