LAUSUNTO SELVITYSMIEHEN LUONNOKSESTA HALLITUKSEN ESITYKSEKSI VALTION-OSUUSJÄRJESTELMÄN UUDISTAMISESTA

Luhangan kunnanhallitus toteaa lausunnossaan seuraavaa:
Yleisesti voidaan todeta, että uudistus tukee pyrkimyksiä palvelujen ja asumisen keskittämiseen ja heikentää harvaan asutun maaseudun olosuhteita. Julkisen talouden neutraalin talousperusteisen ohjauksen sijaan uudistuksen keskeisin vaikuttava tekijä näyttää olevan julkisen talouden poliittinen ohjaus valitun ideologisen linjan mukaan. Vastuullinen päätöksenteko edellyttää kuitenkin koko Suomen huomioon ottamista, muutaman keskuspaikan sijaan, ja perustuslaillisten oikeuksien turvaamista jokaiselle suomalaiselle asuinpaikasta riippumatta. 
Uudistuksen kriteerien määrän osalta kunnanhallitus toteaa, että valtionosuuden määräytymisen perusteena olevien kriteerien vähentäminen on sinänsä tarkoituksenmukaista ja parantaa osaltaan valtionosuuksien määräytymisen ennustettavuutta.
Eri ikäryhmien ja sairastuvuuden osalta valtionosuuden määräytymisen painotuksia on esityksessä olennaisesti muutettu. Erityisesti eri ikäryhmien väliset merkittävät painotuksen muutokset leikkaavat suoraan ikärakenteeltaan vanhusvoittoisen kunnan valtionosuuksia. Vanhusten painoarvon olennainen muutos erityisesti korkeimmissa ikäryhmissä (ikäryhmät 75-84 v ja yli 84v.)  on erikoinen linjanveto ja ohjaa muutoksen positiivisia vaikutuksia suoraan  ikärakenteeltaan  nuoremman väestöpohjan kuntiin. Sairastavuuden perusteella määräytyvistä kriteereistä ja painotuksista kunnanhallituksella ei ole huomauttamista.
Muiden kriteerien osalta kunnanhallitus toteaa, että asukastiheyden osalta harva asutus tulisi huomioida kustannusperustein korkeammilla painotuksilla. Samoin saaristoisuuden merkitys valtionosuuden määräytymisen perusteena on jäänyt varsin vähäiseksi, huolimatta siitä, että saaristoisuudella on merkittävä vaikutus kuntien palvelujen järjestämisessä saaristokunnissa ja saaristo-osakunnissa.
Valtionosuusjärjestelmän muutoksesta aiheutuu eri kunnille vaihtelevasti taloudellisia seuraamuksia ja erityisesti hyötyjinä näyttää olevan keskuskaupungit.  Kuntakohtainen valtionosuuden menetys  asukasta kohden tulisi kuitenkin rajata kohtuulliseksi,  jotta   järjestelmäuudistuksessa  menettävillä kunnilla olisi edellytyksiä tuottaa kuntapalveluja  yhdenveroisesti  muiden kuntien kanssa. Valtionosuusjärjestelmän muutosta ei tule käyttää kuntarakennemuutoksen välineenä. Muutoksesta aiheutuva valtionosuuden menetyksen enimmäismäärä tulisi  olla enintään 200 € asukasta kohden.  Samalla uudistuksen siirtymäaikaa muutoksen täysipainoisesta käyttöönotosta tulee pidentää vuoteen 2023 saakka.