Kaupunginhallitus	§ 71	24.02.2014	
Kaupunginvaltuusto	§ 29	03.03.2014	

Lausuntopyyntö selvitysmiehen luonnoksesta hallituksen esitykseksi valtionosuusjärjestelmän uudistamisesta

811/03.02/2014

KHALL 24.02.2014 § 71

	Liite	Lausuntopyyntö
		
		Lausuntopyynnön liitteet 1-5, www.vm.fi
		Liite1. Luonnos hallituksen esitykseksi kunnan 				peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain 				muuttamiseksi
		Liite 2. Yhteenvetomuistio kuntien kommenteista selvitysmiehen 			alustavasta esityksestä kuntien valtionosuusjärjestelmän 				uudistamiseksi
		Liite 3. Kuntakohtaiset ja kuntatyypeittäiset laskelmat vuoden 2014 			tasossa
		Liite 4. THL:n tutkimusraportti "Sosiaali- ja terveydenhuollon 			tarvetekijät ja valtionosuusjärjestelmän uudistaminen"
		Liite 5. VATTin raportti ikärakenteen huomioimiseksi päivähoidon 			sekä esi- ja perusopetuksen huomioimisen osalta

Valtiovarainministeriö on pyytänyt lausunnon selvitysmiehen luonnoksesta hallituksen esitykseksi valtionosuusjärjestelmän uudistamisesta. Lausunnot on pyydetty toimittamaan valtiovarainministeriölle sähköpostitse viimeistään 4.4.2014 klo 16.00 mennessä. 

Hallitusohjelman mukaan valtionosuusjärjestelmä uudistetaan osana kuntarakenneuudistusta. Järjestelmä yksinkertaistetaan ja selkeytetään ja järjestelmän kannustavuutta parannetaan. 

Valtiovarainministeriön asettaman selvitysmiehen toimeksiannon mukaan valtionosuusperusteiden uudistamisessa tulisi tarkastella muun muassa valtionosuuden perusteiden läpinäkyvyyttä, lukumäärää, päällekkäisyyksiä, korvausperusteita, ajanmukaisuutta ja soveltuvuutta kuntarakenteen ja palvelutarpeiden muutoksessa. Tavoitteena on, että uusi lainsäädäntö tulisi voimaan vuoden 2015 alusta. 

Selvityksen lähtökohtana on, että valtion ja kuntien välinen kustannustenjako ei muutu valtionosuusuudistuksen johdosta. 

Valtiovarainministeriön asettama selvitysmies Arno Miettinen on valmistellut luonnoksen hallituksen esitykseksi uudeksi valtionosuusjärjestelmäksi. 

Valtiovarainministeriö pyytää lausunnonantajia kiinnittämään lausunnossa huomiota erityisesti seuraaviin asiakokonaisuuksiin:

•	ehdotettaviin kriteereihin
•	ikäryhmiin ja sairastavuuden painoihin
•	muiden kriteerien painoihin
•	määräytymisperusteiden laskentaperiaatteisiin
•	verotuloihin perustuvaan valtionosuuden tasaukseen
•	siirtymätasauksen kestoon ja porrastukseen

Uudenkaupungin kaupungin lausunto

Kriteerit

Kriteerien määrän vähentäminen 48:sta 8:aan on oikean suuntainen ja tarpeellinen uudistus. Kriteereistä ikärakenne, sairastavuus, työttömyysaste, kaksikielisyys, vieraskielisyys, asukastiheys ja saaristo ovat selkeitä valtionosuuden kriteereitä. Koulutustaustan ottaminen erilliseksi kriteeriksi ei sen sijaan välttämättä tuo lisäarvoa valtionosuuden määräytymisen osalta.

Nykyisen yleisen osan ja lisäosien korvaaminen uudistuksessa kolmella lisäosalla - syrjäisyys, saamelaisten kotiseutualueen kunnat ja työpaikkavaraisuus- selkiinnyttää järjestelmää. 

Ikäryhmien ja sairastavuuden painot

Ehdotuksessa esitetään ikärakenteen painoarvon laskemista 82,4 %:sta 69,4 %:iin ja vastaavasti sairastavuuskertoimen nostamista 9,5 %:sta 25 %:iin. Jatkossa sairastavuuskriteeri muodostuisi terveydenhuollon, vanhustenhuollon ja sosiaalihuollon osatekijöistä ja niihin sisältyvistä kustannustekijöistä. Kullekin kustannustekijälle on annettu tutkimuksella oma painotekijä yleisyyden ja sen aiheuttaman kustannuksen perusteella. Terveydenhuollon ja vanhustenhuollon kustannukset lasketaan yleisimpien kansantautien ja työkyvyttömyyden perusteella. Sosiaalihuollossa kustannusta selittävänä tekijänä on pelkästään työkyvyttömyys. 

Ehdotus sairastavuuskriteerin muodostamisesta perustuu THL:n yksilötason tilastoaineistoon, jonka pohjana ovat erityiskorvattavat yleiset kansantaudit ja sairausluokitukset Kelan tilastoista. 

Sairastavuuden painoarvon nostaminen on perusteltavissa tutkimustietoon perustuvilla kustannuksilla, mutta toisaalta ikärakenne on selkeä, läpinäkyvä ja yksinkertainen tapa määritellä kuntien valtionosuudet. Sairastavuuskriteerin painoarvon nostaminen tasaa kuntien sairastavuudesta aiheutuvia kustannuksia, mutta sen laskentaperusteiden taustoja, muutostekijöitä ja niiden oikeellisuutta on vaikea arvioida kuntatasolla. On myös arvioitava, että jos sairastavuus automaattisesti lisää valtionosuuksia, vähentääkö tämä panostuksia ennaltaehkäisevään toimintaan? Sairastavuuskriteerin painoarvoa voisi tässä vaiheessa nostaa esimerkiksi kaksinkertaiseksi, 19 %:iin, ja seurata muutoksen vaikutuksia ja tämän jälkeen päättää painoarvojen mahdollisista muutoksista.  

Muiden kriteerien painoarvoihin ei ole kommentoitavaa. 

Määräytymisperusteiden laskentaperiaatteet

Määräytymisperusteiden laskentaperiaatteet tulisi valmisteluvaiheessa ja uudistuksen voimassa ollessa pystyä koko ajan avaamaan kunnille ja laskentaperiaatteiden oikeellisuus tulee arvioida säännöllisesti. 

Verotuloihin perustuva valtionosuuden tasaus

Esityksessä ehdotetaan tulopohjan tasauksen painon korottamista nykyjärjestelmään verrattuna. Tämä toteutettaisiin siirtämällä kustannusten tasauksesta n. 700 milj. euroa verotuloihin perustuvaan valtionosuuden tasaukseen. Verotuloihin perustuvassa tasauksessa tasausrajaa ehdotetaan nostettavaksi 100 %:iin. Tasausrajan alapuolella olevat kunnat saisivat uudessa järjestelmässä tasauslisää 80 % tasausrajan ja kunnan oman asukaskohtaisen laskennallisen verotulon erotuksesta. Tasausvähennys puolestaan olisi 30 % tasausrajan ylittävästä asukaskohtaisesta euromäärästä lisättynä mainitun ylityksen luonnollisella logaritmilla. Verotuloihin perustuvassa valtionosuuden tasauksessa otettaisiin huomioon kunnan tulovero, yhteisövero sekä 50 % ydinvoimalaitosten, voimalaitosten ja pienvoimalaitosten kiinteistöverosta. 

Ehdotettu muutos on oikeansuuntainen, mutta verotuloihin perustuvassa valtionosuuden tasauksessa kunnan laskennallista verotuloa laskettaessa tulisi ottaa huomioon sekä kunnan tulovero ja kunnan osuus yhteisöveron tuotosta että valtionosuuden tasauksen laskennassa aina vuoteen 2012 saakka mukana ollut kiinteistövero. Tasausraja tulisi nostaa100 %:iin. Tällöin järjestelmässä siirryttäisiin entistä selkeämmin kustannusten tasauksesta tulojen tasaukseen. 

Siirtymätasauksen kesto- ja porrastus

Valtionosuusuudistuksen kunnittaisissa muutoksissa ehdotetaan käytettäväksi vähintään viiden vuoden siirtymäaikaa, jonka aikana kuntakohtainen vuosimuutos rajoitetaan euroa asukasta kohti seuraavasti: 

•	1. vuosi; muutos +/- 50 €/as
•	2. vuosi; +/- 50 €/as (kokonaismuutos 100 €/as)
•	3. vuosi; +/- 80 €/as (kokonaismuutos 180 €/as)
•	4. vuosi; +/- 80 €/as (kokonaismuutos 260 €/as)
•	5. vuosi; +/- 120 €/as (kokonaismuutos 380 €/as)

Valtionosuusuudistuksen kunnittaisiin muutoksiin ehdotettu viiden vuoden siirtymäaika on riittävä.

Yleisiä kommentteja

Uudistuksessa kullekin kunnalle muodostuu vuosittain kuntakohtainen sairastavuuskerroin. Sairastavuuden paino tulee muuttumaan vuosittain sairastavuuden, ikärakenteen ja muiden määräytymistekijöiden kunnittaisten muutosten johdosta. Valtionosuuden vuotuiset muutokset voivat tällöin teoriassa olla merkittäviä.

Kustannusten jaon tarkistaminen vuosittain nykyisen neljän vuoden välein tehtävän tarkistuksen sijaan on merkittävä parannus nykyiseen tilanteeseen. Se tulisi poistamaan nykyisen järjestelmän epäedullisuuden kuntasektorille. 

Yhteenvetona voidaan todeta, että valtionosuusuudistus on tarpeellinen ja ehdotus on oikeansuuntainen, mutta sen seurauksia tulee arvioida säännöllisesti ja uudistusta tulee jatkaa saatujen kokemusten pohjalta.

	Lisätietoja: Talousjohtaja Anne Takala, 
 	puh. 050 075 7657 

Ehdotus:	Kaupunginhallitus päättää ehdottaa kaupunginvaltuustolle, että se hyväksyy edellä olevan lausunnon selvitysmiehen luonnoksesta hallituksen esitykseksi valtionosuusjärjestelmän uudistamisesta. 

Päätös:	Ehdotus hyväksyttiin yksimielisesti.

	Merkittiin, että seuraavaksi käsiteltiin asia nro 16 "Satakunnan ammattikorkeakoulu Oy:n osakassopimuksen ja yhtiöjärjestyksen muuttaminen".

	______

KVALT § 29	
	Liite	Lausuntopyyntö
		
		Lausuntopyynnön liitteet 1-5, www.vm.fi
		Liite1. Luonnos hallituksen esitykseksi kunnan 				peruspalvelujen valtionosuudesta annetun lain 				muuttamiseksi
		Liite 2. Yhteenvetomuistio kuntien kommenteista selvitysmiehen 			alustavasta esityksestä kuntien valtionosuusjärjestelmän 				uudistamiseksi
		Liite 3. Kuntakohtaiset ja kuntatyypeittäiset laskelmat vuoden 2014 			tasossa
		Liite 4. THL:n tutkimusraportti "Sosiaali- ja terveydenhuollon 			tarvetekijät ja valtionosuusjärjestelmän uudistaminen"
		Liite 5. VATTin raportti ikärakenteen huomioimiseksi päivähoidon 			sekä esi- ja perusopetuksen huomioimisen osalta

Ehdotus:	Kaupunginvaltuusto päättää hyväksyä edellä olevan lausunnon selvitysmiehen luonnoksesta hallituksen esitykseksi valtionosuusjärjestelmän uudistamisesta. 

Päätös:	Ehdotus hyväksyttiin yksimielisesti.

	______