PYHÄNNÄN KUNNAN LAUSUNTO SELVITYSMIEHEN LUONNOKSESTA HALLITUKSEN ESITYKSEKSI VALTIONOSUUSJÄRJESTELMÄN UUDISTAMISESTA

Pyhännän kunta toteaa lausuntonaan selvitysmiehen luonnoksesta hallituksen esitykseksi valtionosuusjärjestelmän uudistamisesta seuraavaa:

Valtionosuusjärjestelmän tavoitteena on ollut keskeisesti kuntien taloudellisten erojen ja sitä kautta myös alueellisten erojen tasaaminen. Nykyisen valtionosuusjärjestelmän tavoitteena on kuntien vastuulla olevien julkisten palvelujen saatavuuden varmistaminen tasaisesti koko maassa siten, että kansalaiset voivat saada tietyn tasoiset peruspalvelut asuinpaikastaan riippumatta kohtuullisella vero- ja maksutasolla. Pyhännän kunnan mielestä näiden lähtökohtien tulee olla myös uuden valtionosuusjärjestelmän keskeisinä perusteina. Uudelle valtionosuusjärjestelmälle asetettujen muiden tavoitteiden, kuten kannustavuuden ja kuntaliitosten edistämisen, pitää olla vasta toissijaisina tavoitteina ja niiden painoarvo ei saa nousta liian suureksi uudistuksessa
Valtionosuusjärjestelmän uudistuksessa ei toisen asteen koulutuksen rahoitusta ole lähdetty muuttamaan. Pyhännän kunnan mielestä toisen asteen koulutuksen rahoitus tulee uudistaa ja muuttaa €/asukas määräytymisperustasta ikäluokkapohjaiseksi, jolloin kunnan osuus laskettaisiin 16-18 vuotiaiden ikäluokan mukaan. Tämä peruste kohdistaa oikeudenmukaisesti jokaiseen kuntaan ja on samansuuntainen kuin muutkin ikäryhmiin perustuvat rahoitusosuudet. Myöskään ammattikorkeakoulujen rahoituksen siirtämistä kunnilta valtiolle ei tule toteuttaa esitetyllä tavalla, jossa kuntien peruspalvelujen omarahoitusosuutta nostetaan, jotta ammattikorkeakoulujen tarvitsema rahoitus saadaan koottua.  
Uudistuksessa ehdotetut kriteerit ovat pääsääntöisesti oikeita ja perusteltuja, mutta joidenkin kriteereiden määräytymisperusteita ja painoarvoja pitää tarkastella vielä uudelleen.  Erityisesti sairastavuuden ja ikärakenteen kriteereiden määräytymisperusteiden ja painoarvojen on oltava tarkkoja ja eri asiantuntijatahojen, mm. THL:n, näkemyksiin perustuvia.
 Esim. sairastavuuskriteerin painoarvo jää ilman mitään perustelua pienemmäksi kuin THL:n suositus. Pyhännän kunnan mielestä THL:n suositus pitää ottaa sairastavuuden osalta täysimääräisesti huomioon. Sairastavuuskriteerin sisältöä tulee tarkentaa vielä nykyisestä esityksestä, jotta näin merkittävän painoarvon saava kriteeri mittaa oikein kunnille aiheutuvia kustannuksia. Sairastavuuskriteerin sisällön muutos aiheuttaa joissakin kunnissa tilanteen, jossa kunnan sairastavuuskerroin pienenee merkittävästi ja näin kunnan saama valtionosuus ei kata enää kunnalle syntyviä kustannuksia. 
Ikärakennekriteerin painoarvo on yhä edelleen suurin kunnan valtionosuuteen vaikuttava peruste. Ikärakennekriteerin sisältö muuttuu merkittävästi nykyiseen järjestelmään verrattuna.  Muutoksia eri ikäryhmähintojen välillä ei ole perusteltu millään tavoin, joten niitä on selvitettävä lisää, jotta uudistuksen yksi tavoite, läpinäkyvyys, toteutuisi. Vanhusväestön ikäluokan painoarvon pienentäminen on perusteeton, kun kaikissa muissa uudistuksissa nimenomaan painotetaan vanhusten määrän kasvamisen aiheuttavan kunnille tulevaisuudessa huomattavia kustannuksia.
Kuntien menoista suurin osa kohdistuu sosiaali- ja terveystoimeen. Valtionosuusjärjestelmässä näin suuren painoarvon omaavien kohtien täytyy tarkastella mahdollisimman kattavasti kuntien todellisia kustannuksia ja tarpeita.
Muut kriteerit sinällään ovat selkeät, mutta ne eivät pysty esitetyllä tavalla tasaamaan kuntien kustannuksia oikein. Esim. syrjäisyyskriteerin kohdalla ei mitata tämän päivän todellista syrjäisyyttä, pitkiä etäisyyksiä ja siitä aiheutuvia kustannuksia. Tänä päivänä monet palvelut on tuotettava kaukana kasvukeskuksista tai palvelut on haettava todella kaukaa valtion keskittämistoimien yhä lisääntyessä. Nämä molemmat seikat aiheuttavat syrjäisille kunnille merkittäviä lisäkustannuksia. Lisäksi monet syrjäiset kunnat ovat erittäin harvaan asuttuja, mikä myös kasvattaa kunnan menoja. Erittäin harva asutus tuleekin sisällyttää omana kriteerinään valtionosuusjärjestelmään.
Syrjäisyyskriteerin tulee koskettaa ensisijaisesti vain kuntarakennelain perusteluissa mainittuja yli 1,00 syrjäisyyskertoimen omaavia kuntia. Syrjäisyyskriteerin kohdalla yksioikoinen jako yli ja alle 1,5 kertoimen kuntiin aiheuttaa syrjäisyyskertoimen 1,00-1,49 omaaville  kunnille kohtuuttomat menetykset. Esitykseen sisältyvä näkemys, jossa vain yli 1,5 syrjäisyyskertoimen omaaville kunnille maksetaan korotettu valtionosuus, ehdotuksen mukaan kolminkertaisena, jää vaille mitään perusteluja. Pyhännän kunta katsoo, että myös syrjäisyyskertoimen 1,00-1,49  omaaville kunnille olisi syrjäisyydestä tuleva valtionosuus maksettava korotettuna. Pyhännän kunnan mielestä oikeudenmukainen korotus on 2,5 kertainen, jolloin nykyisen valtionosuusjärjestelmän linjaukset säilyvät. 
Työpaikkaomavaraisuuden kriteerin tulee kannustaa yksityisen sektorin työpaikkaomavaraisuuden lisäämiseen, koska sillä voidaan merkittävästi vaikuttaa kestävyysvajeen pienentämiseen. Nyt työpaikkaomavaraisuuden kriteeri palkitsee myös julkisen sektorin työpaikkojen lisäyksestä. Etenkin valtionhallinnon toimenpiteet kasvattavat kasvukeskusten työpaikkaomavaraisuutta ja heikentävät muiden työpaikkaomavaraisuutta. Myöskään sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksen vaikutuksista eri kuntien työpaikkaomavaraisuuteen ei vielä ole tietoa.  Esityksen mukaan työpaikkaomavaraisuuden lisäyksestä saatava valtionosuus jää todella vähäiseksi eikä vastaa työpaikkaomavaraisuuden kasvusta aiheutuneita kustannuksia
Verotuloihin perustuva valtionosuuksien uusi tasausjärjestelmä on huonompi kuin nykyinen. Tasauslisän pudottaminen 100 prosentista 80 prosenttiin ei ole perusteltua. Minkäänlaisia perusteluja ei myöskään löydy 700 miljoonan euron siirrolle olosuhde- ja tarvetekijöistä tasaukseen. Nämä muutokset heikentävät erityisesti pienten ja syrjäisten kuntien asemaa eli alhaisten verotulojen kuntien asemaa. Näissä kunnissa ei verotulojen kasvuun ole edellytyksiä juuri olemassa, kun väki vanhenee ja vähenee. Näin ollen tasausjärjestelmän muutos ei auta näitä kuntia, päinvastoin heikentää, koska rahoitus otetaan pois kaikilta kunnilta yhtä suurena. Tasausjärjestelmän rahoitus onkin otettava jostain muualta kuin kustannusten tasauksesta. Kuntien omarahoitusosuuden kasvattaminen näin voimakkaasti ei ole perusteltua myöskään tässä taloudellisessa tilanteessa.
Valtionosuusjärjestelmän uudistuksen pitää edetä samanaikaisesti muiden kuntia koskevien uudistuksen kanssa. Tästä syystä valtionosuusuudistus voidaan ottaa käyttöön aikaisintaan 1.1.2016. Siirtymäaika on tarpeellinen ja 5 vuotta on oikea siirtymäaika. Myös esitetty porrastus on oikeansuuntainen. Lyhyempikin siirtymäaika riittää, mikäli uudistuksen sisältöä voidaan korjata. 

Esitetyssä muodossa valtionosuusjärjestelmän uudistus heikentää erittäin voimakkaasti pienten, syrjäisten ja väestökadosta kärsivien kuntien asemaa. Tämä selviää kun tarkastelee kuntakohtaisia laskelmia. Suurimmat negatiiviset muutokset, -300 €/asukas tai enemmän, kohdistuvat alueille, joilla on useita, pieniä ja harvaanasuttuja kuntia. Näissä kunnissa palvelujen tuottaminen on kallista ja vaikeaa, joten kannustavuuden periaate, tuottaa palvelut keskimääräistä alhaisemmalla kustannustasolla, on käytännössä mahdoton vaatimus. 
Pienissä ja syrjäisissä kunnissa kasvun edellytykset puuttuvat lähes kokonaan. Kasvukeskuksissa kasvun perusteina ovat laaja julkinen sektori, mukaan lukien myös valtion sektori, sekä merkittävä yksityinen palvelusektori ja erilaiset kehittämisorganisaatiot. Syrjäseuduilla ei näitä kasvua mahdollistavia tekijöitä ole olemassa. Kunnan kasvu kaukana kasvukeskuksista perustuu vain kunnan panostukseen tai paikallisen yrityselämän omaan aktiiviseen kehittämishaluun. 
Edellä olevaan viitaten Pyhännän kunta katsoo, että esitetty valtionosuusjärjestelmän uudistus on tarkoituksenmukainen, ei oikeudenmukainen. Esitetyssä muodossa uudistus ei vastaa valtionosuusjärjestelmälle asetettuja tavoitteita ja vaatimuksia vaan esitystä on korjattava siten, että se mahdollistaa palvelujen tuottamisen kuntalaisille tasavertaisesti koko maassa.