HELSINGIN HOVIOIKEUS	         					
PL 76,  Ratamestarintie 9	
00521 Helsinki
Puhelin  0103640500, Telefax   0103640512 kirjaamo		               
Sähköpostiosoite  helsinki.ho@oikeus.fi		18.2.2009	

Oikeusministeriölle

	Oikeusministeriö on kirjeellään 22.1.2009 OM 12/43/2009 pyytänyt Helsingin hovioikeudelta lausuntoa ehdotuksesta laiksi Valtakunnanvoudinvirastosta ja ulosottokaaren muuttamisesta.

	Helsingin hovioikeus esittää lausuntonaan kunnioittaen seuraavaa:

	Ehdotuksessa Hallituksen esitykseksi laiksi Valtakunnanvoudinvirastosta ja ulosottokaaren muuttamisesta ehdotetaan, että ulosottotoimen keskushallintoviranomaisen tehtäviä hoitamaan perustettaisiin Valtakunnanvoudinvirasto, jolle kuuluisi pääosa niistä tehtävistä, joita nykyisin hoitavat oikeusministeriö ja lääninhallitukset. Viraston tehtävät ja organisaatio säädettäisiin Valtakunnanvoudinvirastosta annetussa laissa. Lisäksi ehdotettuun hallituksen esitykseen sisältyy ehdotus ulosottokaaren muuttamisesta, jossa otettaisiin huomioon uuden viraston perustamisesta aiheutuvat ulosottokaaren muutokset. Ehdotetut lait tulisivat voimaan vuoden 2010 alusta.

	Vuoden 2008 alussa voimaan tulleen ulosottokaaren valmistelun yhteydessä Helsingin hovioikeus ei lausunnoissaan vastustanut uutta kaksiportaista ulosotto-organisaatiota, josta ulosoton väliportaan hallinto on poistettu. Ulosottokaaren mukaan kaksiportaiseen organisaatioon kuuluu ulosoton hallinnollinen keskusvirasto (“hallintovirasto”) ja paikalliset ulosottoviranomaiset. Nyt kysymyksessä olevalla lailla Valtakunnanvoudinvirastosta säädettäisiin ulosottokaaren edellyttämällä tavalla tarkemmin ulosottotoimen keskushallinnosta. Lain säätäminen on hovioikeuden näkemyksen mukaan tarpeellista ulosoton uuden kaksiportaisen organisaation toteuttamiseksi. Samalla on tehtävä ulosottokaaren uutta viranomaista koskevat lähinnä tekniset muutokset. 

	Hovioikeudella ei ole huomauttamista ulosoton keskushallinnosta huolehtivan valtakunnallisen viraston ehdotettuun nimeen “Valtakunnanvoudinvirasto”.  Samoin viraston johtajaa on luontevaa kutsua valtakunnanvoudiksi. Ehdotetut nimet kuvaavat havainnollisella tavalla viraston ja sen johtajan asemaa ulosoton organisaatiossa. 

	Hovioikeuden näkemyksen mukaan ehdotetun hallituksen esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset ovat hyväksyttäviä. Tavoitteiden mukaisella uudella keskushallintotason operatiivisella johtoyksiköllä on oltava tiivis yhteys ulosottopiireihin ja tarkoituksenmukainen työnjako oikeusministeriön kanssa. Hovioikeuden ei ole tarpeen ottaa yksityiskohtaisesti kantaa ehdotetun työnjaon tarkoituksenmukaisuuteen. Aikaisemmissa ulosottokaaren valmistelun yhteydessä antamissaan lausunnoissa hovioikeus on kuitenkin pitänyt tärkeänä ulosottomiesten toiminnan riippumattomuuden takaamista puolueettomina lainkäyttöviranomaisina sekä korostanut, että uutta hallintovirastoa koskevassa laissa ulosottomiehen ja viraston suhde on määriteltävä ulosottomiehen riippumattomuuden turvaavalla tavalla. Lisäksi hovioikeus on kiinnittänyt huomiota ulosottolaitoksen alueellisten ja paikallisten palveluiden saatavuuden turvaamiseen, joka olisi myös esitetyn Valtakunnanvoudinviraston eräs keskeinen tehtävä.

	Erityisen tärkeänä hovioikeus pitää ulosoton toiminnallista ja oikeudellista yhdenmukaisuutta koko valtakunnan tasolla. Tällä on välillisiä ja myös välittömiä vaikutuksia ulosottoasioita käsittelevien tuomioistuinten toimintaan sekä ulosoton velallisten ja velkojien asemaan. Hovioikeuden käsityksen mukaan esimerkiksi käytännöt lopullisen tilityksen suorittamisajankohdan osalta vaihtelevat maan eri osissa, mistä seuraa ulosoton asianosaisten joutuminen eriarvoiseen asemaan ulosoton oikeussuojakeinojen käyttämisessä.

	Ulosoton keskitetympi hallinto mahdollistaa myös hallintokanteluiden ja valtioon kohdistettujen korvausvaatimusten nykyistä keskitetymmän ja yhdenmukaisemman käsittelyn. Tuomioistuimet antaisivat ehdotetun ulosottokaaren 11 luvun 18 §:n mukaisen osoituksen kantelun tekemiseen Valtakunnanvoudinvirastolle. Hallintokanteluihin ja hallinnolliseen valvontaan liittyen ulosottokaaren ulosottomiehelle asettaman asianmukaisuuden ja avoimuuden vaatimusten (“hyvän ulosottotavan”) käytännön valvontaa ja myös sisällön määrittämistä voitaneen Valtakunnanvoudinviraston perustamisella tehostaa. Lisäksi tuomioistuimet kuulisivat ehdotetun ulosottokaaren 11 luvun 20 §:n nojalla Valtakunnanvoudinvirastoa, kun niissä vireillä olevassa ulosottoasiassa vaaditaan korvausta oikeudenkäyntikuluista valtion varoista.

	Ehdotuksessa esitetään ulosottokaaren 3 luvun 64 §:ään lisättäväksi 2 momentti, jonka mukaan Valtakunnanvoudinvirastolla on oikeus saada keskitetyn tietojen hankkimisen järjestämiseksi pykälän 1 momentissa tarkoitettuja salassapidettäviä tietoja ja luovuttaa niitä ulosottomiehille käytettäväksi yksittäisissä ulosottoasioissa. Tarkoituksena on ehdotuksen mukaan helpottaa tietojensaantia silloin, kun lukuisissa asioissa tarvitaan tietoa samasta lähteestä, esimerkiksi sähköisestä rekisteristä tai tietojärjestelmästä. Säännöksen perustelujen mukaan Valtakunnanvoudinviraston tiedonsaantioikeus näyttäisi ehkä liiankin laajalta ja rajoittamattomalta. Ainoastaan tietojen edelleen luovuttaminen olisi sidottu vireillä oleviin ulosottoasioihin ja ulosottomiehen itsenäiseen arvioon tiedon välttämättömyydestä yksittäisessä ulosottoasiassa. 

	Ehdotuksessa esitetään edellisessä kappaleessa selostetun säännöksen osalta lisäksi, että ne ulosottovelalliset, jotka katsovat, että kerrottu tietojen keskitetty hankkiminen ei ole ollut ulosottokaaren mukaista, voisivat tehdä normaaliin tapaan ulosottovalituksen sen ulosottomiehen toimista, joka on tietoja käyttänyt. Hovioikeuden arvion mukaan ei ole aivan selvää minkälaisen turvan valittajalle tuomioistuimessa käsiteltävässä ulosottovalitusasiassa takaa vetoaminen siihen seikkaan, että valittajalta ulosmitattu omaisuus on saatu selville käyttämällä virheellisesti hankittuja tietoja. Jos kysymyksessä on esimerkiksi velallisen omaisuus, ei ole ilman muuta selvää, että tietojen virheellinen hankkimistapa voi johtaa valituskelpoisen täytäntöönpanotoimen kuten esimerkiksi ulosmittauksen kumoamiseen. Ulosottomiehen menettelystä voidaan tietysti kannella, mutta kantelu ei voi johtaa ulosottotoimen kumoamiseen samalla tavalla kuin ulosottovalitus. Näiltä osin ehdotetun hallituksen esityksen teksti kaipaa selvennystä.   

	Ehdotettuihin lakeihin sisältyy melko laajat voimaantulosäännökset sekä tehtäviä ja henkilöstöä koskevat siirtymäsäännökset. Ainoastaan yleisellä tasolla hovioikeus toteaa, että näiden säännösten on pystyttävä riittävän yksiselitteisesti ratkaisemaan lakien voimaantulo- ja siirtymävaiheen ongelmat sekä turvaamaan siirtyvän henkilökunnan asema.

	Presidentti		Lauri Melander

	Kansliapäällikkö  	Kristina Kahlas-Capodistrias

	Lausunnon ovat valmistelleet hovioikeudenneuvos Matti Rintala ja viskaali Ismo Räty.