HELSINGIN KÄRÄJÄOIKEUS		LAUSUNTO

				1.11.2005

Oikeusministeriö
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Asia: Lausunto Haagin lastensuojelusopimuksen voimaansaattamis-työryhmän mietinnöstä

Viite: Lausuntopyyntö 21.9.2005 (OM 1/41/2004, OM047:00/2004)

Työryhmän tehtävänä on ollut laatia esitysehdotus Haagissa vuonna 1996 toimivallasta, sovellettavasta laista, tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä vanhempainvastuuseen ja lasten suojeluun liittyvissä asioissa tehdyn yleissopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta. Mikäli Haagin sopimuksen voimaansaattaminen edellyttäisi muutoksia voimassa oleviin lakeihin tuli työryhmän  tehdä ehdotus myös näiden lakien muuttamisesta.

Mietinnössä on ehdotettu säädettäväksi laki Haagin lastensuojelusopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta ja sopimuksen soveltamisesta. Lisäksi työryhmä on ehdottanut muutettavaksi lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annettua lakia sekä lastensuojelulakia. Sopimuksen voimaansaattamiseen liittyen työryhmä on pitänyt tärkeänä myös Suomen kansainvälisen holhousoikeuden uudistamista. Tätä koskevaa ehdotusta ei kuitenkaan ole sisällytetty mietintöön.

Haagin lastensuojelusopimuksen voimaansaattaminen kuuluu osittain Euroopan yhteisön ja osittain jäsenvaltioiden toimivaltaan. Suomi ei siten voi saattaa sopimusta voimaan ennen kuin voimaansaattamisesta on tehty yhteisössä päätös.

Haagin lastensuojelusopimus

Suomi on osapuolena useissa lapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskevissa valtiosopimuksissa. Useimmat sopimukset koskevat kuitenkin vain joitakin osakysymyksiä ja rajoittuvat joko pohjoismaiden tai Euroopan valtioiden välisiin suhteisiin. Suomi ei ole osapuolena sellaisissa vanhempainvastuuta koskevissa yleissopimuksissa, jotka ovat lähtökohtaisesti avoinna maailman kaikille valtioille. Haagin lastensuojelusopimuksen voimaansaattamiselle on siten tarvetta. 

Lastensuojeluosopimuksen tarkoituksena on parantaa lasten suojelua kansainvälisissä tilanteissa. Lisäksi sen avulla pyritään välttämään oikeusjärjestelmien välisiä ristiriitatilanteita lasten suojeluun liittyvän toimivallan, sovellettavan lain sekä tuomioiden tunnustamisen ja täytäntöönpanon osalta. Käräjäoikeus pitää sopimuksen päämääriä kannatettavina. Sopimuksen peruslähtökohdat ovat keskeisiltä osin samat kuin lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetun lain kansainvälis-yksityisoikeudellisissa säännöksissä.

Lastensuojelusopimuksen lähtökohtina on lapsia koskevien asioiden ratkaiseminen lapsen asuinpaikkavaltiossa, asioiden ratkaiseminen soveltaen tuomioistuinvaltion lakia sekä suopea suhtautuminen ulkomaisen ratkaisun tunnustamiseen ja täytäntöönpanoon. Käräjäoikeus pitää sanottuja lähtökohtia tärkeinä.

Lasten huoltoa ja tapaamista koskevia asioita käsiteltäessä on tapauksissa, joissa vanhemmat asuvat eri maissa usein ongelmaksi muodostunut se, ettei tuomioistuinvaltiolla ole riittäviä keinoja hankkia luotettavaa selvitystä toisessa valtiossa asuvan vanhemman olosuhteista. Lastensuojelusopimuksen yhteistyötä koskevissa säännöksissä asetetaan sopimusvaltioiden nimeämille keskusvirastoille yleinen yhteistyö- ja informointivelvoite. Yhteistyötä koskevat säännökset selkeyttävät nykyistä tilannetta ja helpottavat tuomioistuinvaltion mahdollisuutta saada tietoa niistä seikoista ja olosuhteista, jotka ovat merkityksellisiä asian ratkaisemisen kannalta.
 
Työryhmän ehdotuksen mukaisesti käräjäoikeus pitää lastensuojelusopimuksen voimansaattamista kannatettavana.

Haagin lastensuojelusopimuksen lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamisesta ja sopimuksen soveltamisesta annetussa lakiehdotuksessa on määritelty sopimuksessa tarkoitetuksi keskusviranomaiseksi oikeusministeriö, ehdotettu, että Helsingin hovioikeus ratkaisisi ensimmäisenä oikeusasteena toisessa sopimusvaltiossa annetun päätöksen tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä ehdotettu, että lapsen Suomessa asuva vanhempi voisi  pyytää kotikuntansa sosiaalilautakunnalta lausuntoa, jos tapaamisoikeutta koskeva asia tulee ratkaistavaksi toisessa sopimusvaltiossa. Käräjäoikeudella ei ole lakiehdotuksen osalta huomautettavaa.

Ehdotukseen lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetun lain muuttamisesta on huomioitu ne lastensuojelusopimuksen säännökset, jotka ovat universaalisesti sovellettavia ja sen vuoksi tarpeen ottaa yleiseen lakiin.

Ehdotuksen 22 § sisältää määräyksen lapsen huoltoa ja tapaamisoikeutta koskevan asian ratkaisemiseen sovellettavasta laista. Pääsäännön mukaan asiaa ratkaistaessa ja sopimusta vahvistettaessa sovelletaan Suomen lakia. Poikkeuksellisesti, jos lapsen etu sitä edellyttää, tuomioistuin voisi ottaa huomioon sellaisen toisen valtion lain, johon asialla on läheinen yhteys. Käräjäoikeuden käsityksen mukaan vieraan valtion lain soveltamiseen tulisi suhtautua pidättyväisesti ja sen tulisi olla mahdollista vain harvoissa ja hyvin poikkeuksellisissa tilanteissa. Vieraan valtion lain soveltaminen ei ole ongelmatonta, koska lain soveltamisen lisäksi tulisi tuntea myös oikeuskäytäntö sekä perheeseen liittyvää kulttuuria. Vieraan valtion lain huomioon ottaminen saattaisi johtaa oikeudelliseen epävarmuuteen ja asianosaisten kannalta yllättäviin lopputuloksiin.

Lastensuojelulakiin ehdotettujen muutosten osalta käräjäoikeudella ei ole lausuttavaa.

Lausunnon on valmistellut käräjätuomari Tarja Honkanen.

Helsingissä, marraskuun 1 päivänä 2005

Kauko Huttunen
laamanni
			Tarja Honkanen
			käräjätuomari