Tampereen käräjäoikeus
Pl 134
33101 Tampere

O i k e u s m i n i s  t e r i ö l l e

	Asia: Tampereen käräjäoikeuden lausunto Haagin lastensuojelusopimuksen voimaansaattamista koskevasta työryhmän mietinnöstä 2005:11

Tampereen käräjäoikeus esittää kunnioittaen lausuntona edellä tarkoitetusta työryhmän mietinnöstä seuraavaa:

Lähtökohta, jonka tarkoitus on parantaa lastensuojelua kansainvälisiä liittymiä sisältävissä tilanteissa ja saattaa voimaan Haagin lastensuojelusopimus, on hyvä. On  tärkeää, että tällä tavoin sellaisetkin maailman valtiot, jotka eivät ole aikaisemmin olleet kansainvälisen yhteistyön sääntelyn piirissä, saadaan mukaan  kansainväliseen yhteistyöhön.

Käräjäoikeuden käsityksen mukaan se taustaselvitys kansainvälisten sopimusten ja sääntelyn ulottuvuudesta ja vaikutuksista Suomessa, mitä mietinnön yhteydessä  on suoritettu, on esitetty erittäin  kattavasti ja valaisevasti. 

Mietinnössä on tuotu runsaasti esiin esimerkkejä, jotka konkretisoivat ongelmia ja auttavat asioiden ratkaisemista käytännössä. 

Tampereen käräjäoikeus on lähinnä tarkastellut mietintöä omasta näkökulmastaan ja peilannut mietintöä niihin kansainvälisiin ongelmatilanteisiin, mitä Tampereen käräjäoikeudessa on tullut esiin. Tampereen käräjäoikeuden kansainväliset tilanteet Haagin lastensuojelusopimuksen tarkoittamissa asioissa aktualisoituvat enimmäkseen tilanteisiin, joissa riidan ollessa lapsen asumisesta tai  tapaamisoikeudesta toinen vanhemmista asuu ulkomailla eikä käräjäoikeudella ole mahdollisuuksia saada tietoa ulkomailla asuvan vanhemman olosuhteista lapsen asumista tai  tapaamisoikeutta koskevan päätöksen perusteeksi.

Haagin lastensuojelusopimus mahdollistaa lapsen tapaamista koskevassa asiassa  tietojensaannin toisessa sopimusvaltiossa asuvan tapaavan vanhemman olosuhteista. Tämä on tärkeä asia. Se auttaa asian ratkaisemista toisessa sopimusvaltiossa lapsen edun mukaisella tavalla.  Haagin lastensuojelusopimuksen ja sitä koskevan lainsäädännön alaan kuuluvien määräysten voimaansaattamista koskevan lakiehdotuksen mukaan selvitystä toisessa sopimusvaltiossa asuvan vanhemman olosuhteista voi pyytää kuitenkin vain asianosainen, mutta ei tuomioistuin. Kun asianosainen itse pyytää tätä olosuhdeselvitystä, tuomioistuimelle ei välttämättä välity tietoa siitä, mistä seikoista selvitystä on pyydetty. Jos tuomioistuin voisi asianosaisen suostumuksen perusteella  pyytää itse näitä tietoja, tuomioistuin  kykenisi  asianosaista paremmin yksilöimään sen, mitä tietoja asian ratkaisemiseksi tarvitaan. 

Asiassa on jäänyt myös mietityttämään, voiko edellä tarkoitettua olosuhdeselvitystä pyytää paitsi tapaamisoikeuden ratkaisemista  koskevassa asiassa, myös lapsen asumisen siirtoa koskevassa asiassa. Tapaamisoikeuden järjestämistä ja lapsen asumisen siirtämistä koskevat ratkaisut  perustuvat kuitenkin samanlaiseen asianosaisten olosuhteiden selvittämiseen. Jos esimerkiksi ulkomailla eli toisessa sopimusvaltiossa asuva  vanhempi pyytää Suomessa toisen vanhemman luona  asuvan lapsensa  asumisen siirtämistä luokseen, tässä toisessa sopimusvaltiossa  asuvan   vanhemman olosuhteet jäävät vain asianosaisten esittämän henkilötodistelun varaan, mikäli  tällaisessa tilanteessa ei ole mahdollisuutta saada viranomaisen antamaa olosuhdeselvitystä ulkomailla eli toisessa sopimusvaltiossa asuvan vanhemman olosuhteista. 

Haagin lastensuojelusopimuksen 8 ja 9 artiklat mahdollistavat sen, että toimivaltainen sopimusvaltion viranomainen voi pyytää toisen sopimusvaltion viranomaista käyttämään toimivaltaa lapsen suojelemiseksi  tai sopimusvaltion viranomaisella on mahdollisuus pyytää lapsen asuinpaikkakunnan viranomaista siirtämään  itselleen toimivaltaa  lapsen suojelemiseksi. Säännökset ovat tärkeitä ja turvaavat sitä, että se viranomainen, jolla on paremmat edellytykset arvioida, mikä kyseisessä tapauksessa on lapsen edun mukaista, voi  tehdä asiassa ratkaisun. On myös hyvä, että asianosaiset eivät voi vaatia päätösvallan siirtämistä toisesta sopimusvaltiosta toiseen, vaan viranomaiset päättävät tästä asiasta nimenomaan lapsen etua silmällä pitäen.   

Mietinnössä  ja lakiehdotuksessa on lähdetty siitä, että Suomen keskusviranomaisena toimii oikeusministeriö. Oikeusministeriö huolehtii myös sen kautta sopimuksen nojalla lähetettyjen viranomaisen tiedonantojen kääntämisestä. Mietinnön ja lakiehdotuksen mukaan Helsingin hovioikeus päättää sopimuksen osapuolena olevassa vieraassa valtiossa annetun päätöksen tunnustamisesta ja täytäntöönpanokelpoiseksi vahvistamisesta. Tampereen käräjäoikeudella ei ole tältä osin mitään huomautettavaa.

Lausunnon on käräjäoikeudessa valmistellut käräjätuomari Päivi Kilpikari. 

Tampereella  lokakuun 31 päivänä 2005 

Laamanni		Reko Vilpas