Oikeusministeriö
PL 25
00023  Valtioneuvosto

Haagin lastensuojelusopimuksen voimaansaattaminen –lausuntopyyntö työryhmän mietinnöistä

OULUN SOSIAALI- JA TERVEYSTOIMEN LAUSUNTO

Oikeusministeriön asettama työryhmä on saanut valmiiksi mietinnön, joka koskee Haagissa vuonna 1996 toimivallasta, sovellettavasta laista, tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sekä yhteistyöstä vanhempainvastuuseen ja lasten suojeluun liittyvissä asioissa tehdyn yleissopimuksen voimaansaattamista Suomessa. Työryhmä ehdottaa, että sopimuksen voimaansaattamisesta ja soveltamisesta säädetään laki ja että sen lisäksi tehdään muutoksia lasten huollosta ja tapaamisoikeudesta annettuun lakiin ja lastensuojelulakiin.

Haagin lastensuojelusopimuksen tarkoituksena on määrittää valtio, jonka viranomaiset ovat toimivaltaisia ryhtymään toimenpiteisiin lapsen tai hänen omaisuutensa suojaamiseksi, sekä määrittää laki, jota viranomaisten on tällöin sovellettava. Sopimuksessa määrätään myös vanhempainvastuuseen sovellettavasta laista sekä lastensuojeluun liittyvien toimenpiteiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta sopimusvaltioissa. Sopimuksessa on lisäksi määräyksiä sopimusvaltioiden viranomaisten välisestä yhteistyöstä sopimuksen tarkoituksen toteuttamiseksi.

Haagin lastensuojelusopimuksen voimaansaattaminen parantaa lasten suojelua kansainvälisissä tilanteissa, välttää oikeusjärjestelmien välisiä ristiriitatilanteita sekä kehittää kansainvälistä yhteistyötä lasten suojelussa. Erityisesti lastensuojelusopimuksen voimaansaattaminen auttaa vaikeissa huoltoriita-asioissa ratkaisemaan sen, mikä oikeusistuin on toimivaltainen käsittelemään asian. Tämä seikka selkeyttää lapsen asemaa eikä aseta lasta kohtuuttomasti päätöksentekijän asemaan vanhempien välisessä riita-asiassa.  

Sosiaalilautakunnalle tulevat velvoitteet Haagin lastensuojelusopimuksen voimaansaattamisesta:

Kunnan sosiaalihuollon viranomainen joutuu antamaan tarvittaessa virka-apua keskusviranomaisen pyynnöstä (so. oikeusministeriö) lapsen olinpaikan ja olosuhteiden selvittämiseksi.

Toimivalta lapsen asuinpaikan perusteella (Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta 19 §) tilanteissa, joissa lapsen asuinpaikkavaltiota ei voida osoittaa (4. mom.) rinnastetaan tapaukseen, jossa lapsen asuinpaikka on Suomessa. Tällöin kunnan sosiaalitoimi on toimivaltainen samalla tavoin, kuin jos lapsen asuinpaikka olisi Suomessa. Lainkohdan 20 § täsmentää kolme edellytystä, joiden on samanaikaisesti oltava voimassa, mikäli lapsella ei ole asuinpaikkaa Suomessa, mutta asia halutaan kuitenkin käsitellä suomalaisessa tuomioistuimessa.

Lapsen tapaamisoikeutta koskevassa asiassa Suomessa asuva vanhempi voi pyytää sosiaaliviranomaiselta lausuntoa niistä olosuhteista, jotka ovat merkittäviä tapaamisoikeuden myöntämisen tai käyttämisen kannalta. Lausunnon antaa se sosiaalilautakunta, jonka asukas vanhempi on. Lausunnon tulee keskittyä siihen, ovatko vanhemman henkilökohtaiset ominaisuudet ja olosuhteet sellaiset, että tapaamisoikeus voidaan myöntää. Lisäksi otetaan kantaa siihen, asettavatko tapaavan vanhemman henkilökohtaiset ominaisuudet ja olosuhteet rajoituksia tapaamisoikeudelle. Lausunto lähetetään suomen keskusviranomaiselle tai sen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa asia tulee ratkaistavaksi.

Lapsen sijoittamisesta perhehoitoon tai laitoshuoltoon vastaa ensisijaisesti se kunta, jossa lapsi on viimeiseksi asunut tai oleskellut. Jos lapsen asuin- tai oleskelukuntaa ei ole, kuuluu järjestäminen sen kunnan vastuulle, jossa lapsen vanhemmat tai toinen vanhemmista asuu tai oleskelee tai on asunut tai oleskellut viimeksi. Jos kummallakaan vanhemmalla ei ole ollut asuin- tai oleskelukuntaa Suomessa, toimivaltainen on Helsingin kaupungin sosiaalihuollon viranomainen. Kustannusvastuu palveluiden järjestämisestä kuuluu sille kunnalle, joka on päätösvaltainen asiassa. Yksilökohtaisen lastensuojelun järjestäminen lapselle, jolla ei ole asuin- tai oleskelukuntaa Suomessa voi toteutua vain erityistapauksissa. 

Esityksen vaikutukset lisäävät jonkin verran sosiaalilautakunnan tehtäviä. Nämä tehtävät ovat erityisen vaativia ja vaativat sosiaalityöntekijöiltä korkeaa ammattitaitoa. Oikeus- ja sosiaaliviranomaisten tulee toimia hyvässä yhteystyössä asioiden valmisteluvaiheessa, jotta selvittelytyön vaatima juridinen tietämys voidaan turvata. Suomen kansainvälistyessä on odotettavissa, että tällaisten riita-asioiden määrä lisääntyy. 

Oulun kaupungin sosiaali- ja terveystoimi suhtautuu myönteisesti Haagin lastensuojelusopimuksen voimaansaattamiseen sekä esitettyihin lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetun lain sekä lastensuojelulain 45 §:n muutoksiin. Sopimuksella ja  muutoksilla on tarkoitus yhdenmukaistaa lapsen etua ja kohtelua kansainvälisissä tilanteissa niissä maissa, joissa Haagin lastensuojelusopimus ollaan voimaansaatettu. Lisäksi Haagin lastensuojelusopimus määrittelee yksiselitteisesti sen missä tuomioistuimessa lapsen asiaa tulee käsitellä. Oikeusministeriö ohjaa keskitetysti prosessia, joissa osapuolina on useamman valtion kansalaisia, mikä mahdollistaa keskitetyn asiantuntijuuden. 

Lisätietoja tarvittaessa antavat sosiaalityön johtaja Sirkka-Liisa Olli, puhelin 044-7034744, sähköposti sirkka-liisa.olli@ouka.fi sekä lastensuojelun palveluyksikköpäällikkö Sisko Pirilä-Karlström, puhelin 044-7036200, sähköposti sisko.pirila-karlstrom@ouka.fi.

Jari Mäki-Runsas
	Sosiaali- ja terveystoimen johtaja